This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32014O0015
2014/810/EU: Guideline of the European Central Bank of 4 April 2014 on monetary and financial statistics (recast) (ECB/2014/15)
2014/810/ES: Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ( 2014. gada 4. aprīlis ) par monetāro un finanšu statistiku (pārstrādāta redakcija) (ECB/2014/15)
2014/810/ES: Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ( 2014. gada 4. aprīlis ) par monetāro un finanšu statistiku (pārstrādāta redakcija) (ECB/2014/15)
OV L 340, 26/11/2014, p. 1–209
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
No longer in force, Date of end of validity: 31/01/2022; Atcelts ar 32021O0835
26.11.2014 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 340/1 |
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE
(2014. gada 4. aprīlis)
par monetāro un finanšu statistiku
(pārstrādāta versija)
(ECB/2014/15)
(2014/810/ES)
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5.1., 12.1. un 14.3. pantu,
ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Regulu (EK) Nr. 1745/2003 (2003. gada 12. septembris) par obligāto rezervju piemērošanu (ECB/2003/9) (1),
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2533/98 (1998. gada 23. novembris) par statistiskās informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (2),
ņemot vērā Padomes Direktīvu 86/635/EEK (1986. gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (3),
ņemot vērā Pamatnostādni ECB/2010/20 (2010. gada 11. novembris) par uzskaites un finanšu paziņošanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā (4),
tā kā:
(1) |
Pamatnostādne ECB/2007/9 (5) ir būtiski grozīta. Ņemot vērā, ka ir jāveic papildu grozījumi, jo īpaši saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 549/2013 (6) par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu un tam sekojošajām izmaiņām attiecīgajā Eiropas Centrālās bankas (ECB) statistikas regulējumā, Pamatnostādne skaidrības dēļ būtu pārstrādājama. |
(2) |
Lai apkopotu monetāro finanšu iestāžu (MFI) sektora kopsavilkuma bilanci attiecībā uz euro zonu un atsevišķām valstīm, kuru valūta ir euro (turpmāk – euro zonas dalībvalstis), kā arī, lai apkopotu MFI sektora euro zonas konsolidēto bilanci un attiecīgos euro zonas monetāros rādītājus, ECB lūdz sniegt datus par ECB bilanci un par bilancēm, kas saistās ar euro zonas dalībvalstu MFI sektoru. Datus sniedz nacionālās centrālās bankas (NCB) saskaņā ar šo pamatnostādni un izmantojot ievades datus, kas vākti saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) (7). |
(3) |
Lai atvasinātu monetāros rādītājus, ECB no euro zonas dalībvalstu NCB vāc statistisko informāciju par pasta žironorēķinu iestādēm (PŽI), kas pieņem noguldījumus no euro zonas rezidentiem, kuri nav monetārās finanšu iestādes, saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 1074/2013 (ECB/2013/39) (8), un par centrālās valdības aktīviem un pasīviem saskaņā ar šo pamatnostādni. |
(4) |
ECB apkopo statistiku par MFI sektora apakšgrupu kopsavilkuma bilanci, un jo īpaši par naudas tirgus fondiem (NTF) un kredītiestādēm. Lai iegūtu minēto statistiku par euro zonu un atsevišķām euro zonas dalībvalstīm, saskaņā ar šo Pamatnostādni ECB no NCB vāc datus par NTF aktīviem un pasīviem. |
(5) |
NCB var nosūtīt Starptautiskajam Valūtas fondam (SVF) papildu statistiku par MFI sektora bilanci, izmantojot ECB starpniecību un atbilstoši šajā Pamatnostādnē noteiktajiem paraugiem. |
(6) |
Lai labāk analizētu situāciju attiecībā uz MFI aizdevumiem nefinanšu sabiedrībām euro zonā un atsevišķās euro zonas dalībvalstīs, ECB lūdz NCB sniegt datus, ja tādi ir pieejami, par MFI aizdevumiem nefinanšu sabiedrībām, kurus iedala pēc darbības nozarēm. Prasības attiecībā uz datiem ir noteiktas šajā pamatnostādnē. |
(7) |
Lai papildinātu analīzi attiecībā uz kredītu situāciju euro zonā un atsevišķās euro zonas dalībvalstīs, NCB tiek lūgtas sniegt informāciju par MFI kredītlīnijām, ko iedala pēc iestāžu sektora atbilstoši šai pamatnostādnei. |
(8) |
Lai izveidotu statistiku par kredītiestāžu rezervju bāzi attiecībā uz euro zonu un atsevišķām euro zonas dalībvalstīm saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9), ECB lūdz NCB sniegt datus saskaņā ar šo pamatnostādni. NCB sniedz savu ieguldījumu, izmantojot datus, kas vākti no kredītiestādēm atbilstoši Regulai (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33). |
(9) |
Lai iegūtu statistiku par procentu likmēm, ko MFI piemēro mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību noguldījumiem un kredītiem, kas attiecas uz euro zonu un atsevišķām euro zonas dalībvalstīm, ECB vāc informāciju no NCB saskaņā ar šo pamatnostādni. NCB sniedz savu ieguldījumu, izmantojot datus, kas vākti saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) (9). |
(10) |
ECB apkopo investīciju fondu (IF) un vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību (FIS) aktīvu un pasīvu statistiku par euro zonu un atsevišķām euro zonas dalībvalstīm, balstoties uz datiem, kurus NCB sniedz saskaņā ar šo pamatnostādni. NCB sniedz savu ieguldījumu, izmantojot datus, kas vākti saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 1073/2013 (ECB2013/38) (10) un Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) (11). |
(11) |
Lai iegūtu pārskatu par elektroniskās naudas emisijas apmēru un attīstību, ECB lūdz NCB sniegt statistisko informāciju par elektroniskās naudas iestādēm saskaņā ar šo pamatnostādni. |
(12) |
ECB uztur Iestāžu un filiāļu datubāzes reģistru (RIAD) – centrālu repozitoriju, kas satur izziņas informāciju par institucionālajām vienībām, kuras ir atbilstošas statistikas vajadzībām. RIAD tostarp glabā sarakstus ar MFI, IF, FIS un maksājumu statistikai atbilstošām iestādēm (PSRI). Šajā pamatnostādnē ir precizēti noteikumi, ar kuriem nosaka to, kā NCB sniedz prasītos datus ECB. |
(13) |
ECB apkopo pensiju fondu (PF) aktīvu un pasīvu statistiku par euro zonu un atsevišķām euro zonas dalībvalstīm, balstoties uz datiem, kurus NCB sniedz saskaņā ar šo pamatnostādni. |
(14) |
Lai iegūtu pārskatu par citiem finanšu starpniekiem, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus (CFS), ECB lūdz NCB sniegt statistisko informāciju par vērtspapīru un atvasinājumu dīleriem (VAD), finanšu sabiedrībām, kas veic kreditēšanu (FSK) un citiem CFS saskaņā ar šo pamatnostādni. ECB arī lūdz NCB sniegt statistisko informāciju par centrālajiem darījuma partneriem (CDP). |
(15) |
ECB apkopo statistiku par vērtspapīru emisijām attiecībā uz euro zonu un atsevišķām euro zona dalībvalstīm. Sistēma lielā mērā balstās uz to informāciju, kuru ECB savāc no NCB saskaņā ar šo pamatnostādni. |
(16) |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 1. punktu, ECB apkopo maksājumu bilanci attiecībā uz euro zonu un saistītu ārējo statistiku, un lūdz euro zonas dalībvalstis sniegt valsts maksājumu bilances datus. Kvalitātes izvērtējums, ko attiecina uz euro zonas maksājumu bilances un starptautisko ieguldījumu pozīcijas statistiku, un starptautisko rezervju paraugu, būtu jāveic saskaņā ar ECB Statistikas kvalitātes sistēmu, kas tostarp ietver garantijas, ka tiek nodrošināta pienācīga atbilstība attiecīgai euro zonas monetārajai un finanšu statistikai (12). |
(17) |
Lai apkopotu datus par euro zonas strukturāliem finanšu rādītājiem, konsolidētiem banku datiem attiecībā uz euro zonas banku grupām un statistiku par euro zonas lielo banku grupu nozaru un reģionālajiem aizdevumu darījumiem, ECB lūdz NCB sniegt statistisko informāciju saskaņā ar šajā pamatnostādnē norādītajiem paraugiem. |
(18) |
Lai analizētu attīstības tendences euro zonas maksājumu sistēmās un uzraudzītu to integrācijas līmeni, ECB lūdz NCB sniegt datus saskaņā ar šo pamatnostādni, kura papildina Eiropas Centrālās bankas Regulu (ES) Nr. 1409/2013 (ECB/2013/43) (13), |
IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.
1. pants
Darbības joma
Šī pamatnostādne nosaka NCB pienākumus sniegt monetāro un finanšu statistiku ECB.
NCB sniedz 3. līdz 26. pantā noteiktos posteņus saskaņā ar II pielikumā norādītajām shēmām un saskaņā ar elektroniskajiem pārskatu sniegšanas standartiem, kā tie noteikti šīs pamatnostādnes III pielikumā. ECB katru gadu līdz septembrim paziņo NCB konkrētus nosūtīšanas datumus nākamā gada pārskatu sniegšanas kalendāra veidā.
Euro ieviešanas gadījumos piemēro šādus noteikumus:
a) |
attiecībā uz MFI un NTF bilances statistiku un statistiku par IF un FIS aktīviem un pasīviem – NCB dalībvalstīs, kuru valūta nav euro (turpmāk – ārpus euro zonas esoša dalībvalsts) un kuras ievieš euro pēc šīs pamatnostādnes spēkā stāšanās, sniedz ECB retrospektīvus datus par visiem atskaites periodiem kopš to pievienošanās Savienībai un katrā ziņā vismaz par trīs gadu periodu pirms to pievienošanās euro zonai. NCB apkopo datus tā, it kā attiecīgā dalībvalsts būtu euro zonas sastāvā visos atskaites periodos. Lai izpildīto šo prasību, nacionālajām centrālajām bankām tajās dalībvalstīs, kuras pievienojas Savienībai, tiek rekomendēts īstenot šo datu kopumu prasības saskaņā ar paraugiem, kuri paredzēti ārpus euro zonas esošām dalībvalstīm. |
b) |
papildu minētajai vispārējai prasībai, attiecībā uz MFI bilances posteņu (BP) statistiku piemēro šādas prasības:
|
c) |
attiecībā uz vērtspapīru emisijām ECB nosūtāmās laikrindas sākas 1989. gada decembrī attiecībā uz atlikumiem un 1990. gada janvārī attiecībā uz plūsmām; |
d) |
maksājumu statistikas piecu gadu datus sniedz, ciktāl iespējams ietverot visnesenāko atsauces gadu. |
a) |
ceturkšņa retrospektīvie dati vai aplēses atbilstoši pārstrādātās Eiropas kontu sistēmas prasībām (turpmāk – EKS 2010), kas izklāstītas Regulā (ES) Nr. 549/2013, ir nepieciešami attiecībā uz BSI, IF un FIS statistiku, kā tas norādīts VI pielikuma 1., 2., un 3. tabulā, lai apkopotu finanšu kontus. Datus sniedz ECB, cenšoties ievērot šādu kārtību: 2014. gada septembrī par atsauces periodiem no 2012. gada 4. ceturkšņa līdz 2014. gada 2. ceturksnim; 2014. gada decembrī par 2014. gada 3. ceturkšņa atskaites periodu un 2015. gada martā par 2014. 4. ceturkšņa atskaites periodu. |
b) |
retrospektīvos datus vai aplēses par jaunajām augstas prioritātes pazīmēm, kuras ir pieņemtas Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), kā tas norādīts VI pielikuma 4. tabulā, par atskaites periodiem, kas sākas no 2014. gada jūnija, ciktāl iespējams ir nepieciešams saņemt līdz 2015. gada maijam, lai izvairītos no faktiskās publicēšanas kavēšanās. |
c) |
retrospektīvos datus vai aplēses par jaunajām pazīmēm, kuras ir pieņemtas Regulā (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) un šajā pamatnostādnē, kā tas norādīts VI pielikuma 5. tabulā, par atskaites periodiem, kas sākas no 2014. gada jūnija, ciktāl iespējams ir nepieciešams saņemt līdz 2015. gada maijam. |
2. pants
Definīcijas
Šajā pamatnostādnē:
1. |
Terminiem “pārskata sniedzējs” un “rezidents” ir tāda pati nozīme, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā; |
2. |
“Eurosistēma” ir euro zonas dalībvalstu NCB un ECB; |
3. |
Terminam “kredītiestāde” ir tāda pati nozīme, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (14) 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā; |
4. |
“Citas MFI” ir visas MFI, kas nav centrālās bankas. |
3. pants
MFI bilances posteņu statistika
NCB apkopo un sniedz datus divās atsevišķās kopsavilkuma bilancēs, ievērojot bruto principu, saskaņā ar shēmām, kas izklāstītas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikumā – vienu attiecina uz MFI apakšsektoru “centrālā banka” un otru attiecina uz apakšsektoru “citas MFI”.
NCB iegūst nepieciešamo statistikas informācijas par pašu bilancēm no savām grāmatvedības sistēmām, izmantojot tam domātās salīdzinājuma tabulas, kuras ir pieejamas ECB tīmekļa vietnē (15). Tabulas tiks pēc nepieciešamības grozītas sadarbībā ar NCB, lai atspoguļotu notikumu attīstību, piemēram, lai nodrošinātu atbilstību atjauninātiem grāmatvedības noteikumiem. ECB statistikas vajadzībām iegūst datus no savas bilances, atbilstoši datiem, kurus NCB iegūst no savām bilancēm.
NCB iegūst nepieciešamo statistisko informāciju par citu MFI bilancēm, apkopojot bilances posteņu datus, kas savākti no atsevišķām MFI, kuras ir rezidenti, izņemot rezidentu NCB.
Šīs prasības attiecas uz mēneša beigu un ceturkšņa atlikumu summām (krājumiem) un mēneša un ceturkšņa plūsmu korekciju datiem, un mēneša un ceturkšņa datiem par kredītu vērtspapīrošanu un citiem kredītu pārvedumiem. Bilanci sagatavo atbilstoši datiem mēneša/ceturkšņa pēdējā kalendārajā dienā, neņemot vērā vietējās svētku dienas; gadījumos, kad tas nav iespējams, izmanto datus, kas attiecas uz pēdējo darba dienu saskaņā ar nacionālajiem tirgus vai grāmatvedības noteikumiem.
Visas pozīcijas ir obligātas, tomēr saistībā ar tām ailēm Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 3. daļas 3. un 4. tabulā, kuras attiecas uz ārpus euro zonas esošām dalībvalstīm, piemēro atsevišķi speciāli noteikumi, kas noteikti 8. punktā. Turklāt attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 5. daļas 5. tabulā noteiktajām prasībām sniegt pārskatus par MFI apkalpotiem vērtspapīrotiem un no bilances svītrotiem kredītiem, NCB var paplašināt pārskatu sniegšanas prasības, attiecinot tās uz tādiem MFI apkalpotiem kredītiem, kuri ir citādi pārvesti. Ciktāl minētā papildu informācija nav iekļauta pārskata sniegšanā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 5. daļas 5. tabulu, bet NCB tā ir pieejama, datus iekļaut šīs pamatnostādnes II pielikuma 1. daļas 4.tabulā. Ciktāl informācija par vērtspapīrotiem vai citādi pārvestiem kredītiem, kurus nav apkalpojuši MFI, ir pieejami NCB (piemēram, no CFS vai finanšu palīgsabiedrībām, kuras apkalpo kredītus), šos datus ietver II pielikuma 1. daļas 4. tabulā.
NCB sniedz statistikas informāciju par bilances posteņiem saskaņā ar II pielikuma 1. daļu.
ECB aprēķina darījumus, izmantojot starpību starp mēneša beigu krājumiem un pēc tam atņemot summas, kas nav radušās darījumu rezultātā, balstoties uz šādām plūsmas korekcijām:
i) |
pārklasificēšana un citas korekcijas, aptverot izmaiņas bilances krājumos, kuras izriet no izmaiņām MFI populācijas sastāvā un struktūrā, finanšu instrumentu un darījuma partneru klasifikācijā, statistikas definīcijās un no pārskatu sniegšanas kļūdu (daļēja) labojuma; |
ii) |
pārvērtēšanas korekcijas, kas izriet no cenu pārmaiņām, ietverot jebkuras izmaiņas krājumu pozīcijā, ko izraisa aktīvu un pasīvu cenu svārstības, un arī atspoguļojot aizdevumu samazināšanas vai norakstīšanas ietekmi; un kas izriet no valūtas maiņas kursu pārmaiņām, ietverot jebkuras izmaiņas krājumu pozīcijā, ko izraisa valūtas maiņas kursu svārstības attiecībā uz tiem aktīviem un pasīviem, kuri ir ārvalstu valūtā. |
NCB sniedz ECB mēneša un ceturkšņa datus, kas saistīti ar pārklasificēšanu un citām korekcijām, un ar pārvērtēšanu, kas izriet no cenu pārmaiņām, ko aprēķina saskaņā ar IV pielikumu. ECB parasti aprēķina pārvērtēšanas korekcijas valūtas maiņas kursu pārmaiņu dēļ, tomēr ja NCB ir iespējams apkopot precīzākas korekcijas, tad tās var arī pašas nosūtīt ECB šīs korekcijas.
NCB un ECB struktūrvienība, kura atbild par finanšu pārskatu sniegšanu, sniedz Eiropas Centrālajai bankai mēneša datus līdz darba dienas beigām 15. darba dienā pēc tā mēneša beigām, uz kuru dati attiecas, toties ceturkšņa datus sniedz līdz darba dienas beigām 28. darba dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru dati attiecas.
NCB var būt nepieciešams pārskatīt datus, kas attiecas uz pēdējo periodu pirms pašreizējā atsauces perioda. Turklāt var pārskatīt arī datus par iepriekšējiem periodiem, piemēram, kļūdu, pārklasificēšanas, uzlabotu pārskatu sniegšanas procedūru utt. dēļ. ECB var vienlaicīgi apstrādāt ārkārtas un parastā kārtībā pārskatītus datus vai arī izlemt atlikt datu ārkārtas pārskatīšanu un darīt to pēc mēneša monetāro rādītāju aprēķināšanas perioda.
Pārskatīšanas politika atbilst principiem, kas iestrādāti ECB Rokasgrāmatā par MFI bilances statistiku, Lai nodrošinātu pietiekamu līdzsvaru starp monetārās statistikas datu kvalitāti un to stabilitāti, kā arī, lai veicinātu atbilstību starp mēneša un ceturkšņa statistikas datiem, ceturkšņa datu iesniegšanas laikā sniedz ārkārtēji pārskatītus mēneša statistikas datus. Ikreiz, kad tiek sniegtas mēneša datu pārskatīšanas, bet valsts datu sagatavošanas regulējums neparedz veidot atbilstošas ceturkšņa pārskatīšanas, NCB nodrošina, ciktāl iespējams, ka tiek saglabāta atbilstība starp mēneša un ceturkšņa datiem, piemēram, izmantojot aplēses.
Pirms nosūtīt datus ECB, NCB un ECB struktūrvienība, kura atbild par finanšu pārskatu sniegšanu, pārbauda datu iekšējo konsekvenci saskaņā ar pārbaužu kārtību, kuru nosaka un atjaunina ECB.
Ja NCB piešķir atbrīvojumu NTF saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu, NCB nodrošina, ka to kumulatīvā daļa kopējā nacionālā NTF bilancē nepārsniedz:
i) |
10 % katrā euro zonas dalībvalstī, ja nacionālā NTF bilance veido vairāk nekā 15 % no kopējās NTF euro zonas bilances; |
ii) |
30 % visās citās euro zonas dalībvalstīs, izņemot tās, kurās nacionālā NTF bilance veido mazāk kā 1 % no kopējās NTF euro zonas bilances; šajā gadījumā uz NTF iekļaušanu maznozīmīgajā grupā neattiecas nekādi īpaši ierobežojumi. |
Ja NCB piešķir atbrīvojumus NTF saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 9. panta 2. punkta b) apakšpunkta (i), (ii) vai (iv) punktiem, NCB nodrošina, ka attiecībā uz katru posteni atbrīvojumu kumulatīvā daļa attiecīgajā kopējā summā nacionālā MFI bilancē nepārsniedz 5 %. NCB var arī piešķirt atbrīvojumus NTF no prasības sniegt datus par aktīvu un pasīvu pozīcijām attiecībā uz euro zonas apdrošināšanas sabiedrību sektoru un pensiju fondu sektoru atsevišķi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/201 (ECB/2013/33) 9. panta 2. punkta b) apakšpunkta (iii) punktu. NCB nodala apdrošināšanas sabiedrību un pensiju fondu aktīvus un pasīvus, un nodala iekšzemes iestāžu pozīcijas un pozīcijas citās euro zonas dalībvalstīs rezidējošās iestādēs, un var tad piešķirt atbrīvojumus katram blokam, kura daļa nepārsniedz 5 % no kopējās nacionālās NTF bilances.
Ja NCB piešķir atbrīvojumus MFI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 9. pantu, NCB ekstrapolē datus par šīm MFI līdz 100 % aptvērumam, apkopojot MFI bilances mēneša un ceturkšņa datus, kuri tiek sniegti ECB. NCB var izraudzīties procedūru, lai ekstrapolētu aptvērumu līdz 100 %, ja tā atbilst šādiem obligātajiem standartiem:
i) |
Trūkstošo dalījumu datu aplēses iegūst, piemērojot koeficientus, kuru pamatā ir faktisko pārskatu sniedzēju apakšgrupa, par kuru tiek uzskatīts, ka tā labāk reprezentē “mazietekmīgo” grupu, šādi:
|
ii) |
Piemērojot i) punktu, gan “mazietekmīgo” grupu, gan faktiskās pārskatu sniedzēju grupas apakšgrupu var sadalīt dažādās grupās atbilstoši iestādes veidam, piemēram, NTF vai kredītiestādes. |
iii) |
Ikreiz, kad to naudas tirgus fondu daļa, kuri tikai vienreiz gadā sniedz savus kopējos aktīvus, kādā dalībvalstī pārsniedz 30 % no kopējās NTF bilances, NCB ekstrapolē NTF un kredītiestāžu sniegtos datus atsevišķi, ievērojot šādu kārtību:
|
iv) |
Ja dati par iedalījumu ir pieejami, bet vēlāk vai retāk, sniegtos datus pārnes uz nākamajiem trūkstošajiem periodiem:
|
v) |
Ekstrapolācijas obligāto standartu ieviešanai nepieciešamos koeficientus vai citus starpposma aprēķinus var atvasināt no datiem, kas iegūti no uzraudzības iestādēm, ja ir iespējams konstatēt uzticamu saikni starp ekstrapolējamo statistikas dalījumu un šiem datiem. |
NCB informē ECB par to piemērotiem atbrīvojumiem un arī sniedz informāciju par jauno ekstrapolācijas procedūru galvenajiem elementiem vai būtiskām izmaiņām esošajās procedūrās.
Apkopojot centrālās bankas bilanci, NCB un ECB ievēro Pamatnostādnē ECB/2010/20 noteiktos saskaņotos grāmatvedības noteikumus ar grozījumiem un piemēro 3. panta 1. punktā minētās salīdzinošas tabulas. Jo īpaši:
a) |
ja NCB un ECB grāmatvedības nolūkiem ir jāpārvērtē to vērtspapīru portfeļi pa mēnešiem nevis pa ceturkšņiem, minētās pārvērtēšanas arī atspoguļo statistiskajā bilancē pa mēnešiem; |
b) |
par 9.5. grāmatvedības posteni “citi prasījumi Eurosistēmā (neto)” un 10.4. posteni “citas saistības Eurosistēmā (neto)”, NCB identificē aktīvus nodalīti no pasīviem un par tiem sniedz ziņas, ievērojot bruto principu; |
c) |
ja par 14. grāmatvedības posteni “pārvērtēšanas konti” grāmatvedības nolūkiem datus sniedz, ievērojot bruto principu, NCB par to sniedz ziņas grāmatvedības nolūkiem, ievērojot neto principu. |
Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 8. pantā ir noteikti attiecīgie grāmatvedības standarti statistisko pārskatu sniegšanai attiecībā uz “citas MFI”. Jo īpaši, neietekmējot euro zonas dalībvalstīs dominējošo grāmatvedības praksi un ieskaita kārtību, par visiem finanšu aktīviem un pasīviem pārskatu sniedz, ievērojot bruto principu. Turklāt, attiecībā uz noguldījumiem un aizdevumiem sniedz pārskatu par pamatatlikumu, izņemot samazinātās un norakstītās summas. NCB var izņēmuma kārtā ļaut sniegt pārskatu par kredītiem bez uzkrājumiem un sniegt pārskatu attiecībā uz kredītu pirkumiem par to saņemšanas brīdī noteikto cenu, ievērojot nosacījumus, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 8. pantā.
Attiecībā uz bilances citu posteņu pārvērtēšanu un jo īpaši attiecībā uz turētiem un emitētiem vērtspapīriem, NCB tiek ieteikts veikt EKS 2010 noteikumiem atbilstošu tirgus novērtēšanu. Tomēr Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 8. pantā ietvertais vispārējais noteikums, saskaņā ar kuru MFI ievēro valstī transponēto Direktīvu 86/635/EEK kā arī jebkurus citus piemērojamus starptautiskus standartus, liecina par to, ka vērtspapīru un citu aktīvu novērtēšanas prakse ir atšķirīga. Līdz ar to nestandarta novērtēšanas noteikumi ir pieļaujami tiktāl, ciktāl bilances vērtība būtiski neatšķiras no tirgus vērtības.
Nosūtot datus ECB, NCB un ECB struktūrvienība, kura atbild par finanšu pārskatu sniegšanu, nodrošina, ka par tādu speciālu notikumu attīstību, kas saistīti ar pašu pēdējo atskaites periodu, tiek sniegtas paskaidrojošas piezīmes, tostarp paskaidrojumi attiecībā uz “klasificēšana un citas korekcijas”, kā arī attiecībā uz iepriekšēju periodu attiecīgu pārskatīšanu. Jo īpaši paskaidrojošās piezīmes sniedz par notikumu attīstību, “klasificēšana un citas korekcijas” un pārskatīšanu, kas pārsniedz EUR 5 miljardus (absolūtā vērtībā) vai citos gadījumos – kad tos uzskata par ekonomiski nozīmīgiem, piemēram, kad notikumu attīstība sniegtā pārskata rindās saistās ar lieliem darījumiem pārskata sniegšanas periodā, vai kad pārskatīšanas rezultātā būtiski mainās tas, kā tiek interpretēts notikumu attīstības kopsavilkums. Pēc ECB lūguma NCB un ECB sniedz papildu paskaidrojumus par sniegtajiem datiem.
Piezīmēs arī norāda, vai sniegtā pārskata sēriju ietekmējošā būtiskā notikumu attīstība, pārskatīšana vai “klasificēšana un citas korekcijas” ir galīga vai joprojām tiek izmeklēta.
Vislabāk, ja NCB paskaidrojošās piezīmes sniedz datu nosūtīšanas brīdī un jebkurā gadījumā – pirms datu sagatavošana ir pabeigta.
ECB centralizēti glabā no NCB saņemtās paskaidrojošās piezīmes datu uzraudzības un statistikas precizēšanas nolūkiem. ECB apstrādā piezīmēs sniegto informāciju, pienācīgi ievērojot piemērojamos konfidencialitātes noteikumus.
NCB var izlemt nepieprasīt MFI pilnīgu pārskata sniegšanu saistībā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I. pielikuma 3. daļas 3. un 4. tabulas ailēm, kas attiecas uz ārpus euro zonas esošām dalībvalstīm, ja dati, kas savākti vairāk apkopotā līmenī, ir nenozīmīgi. NCB regulāri un vismaz vienu reizi gadā pārskata, vai minētie noteikumi turpina attiekties vai nē. Piešķirot minētos atbrīvojumus, NCB sniedz ziņas par ceturkšņa aplēsēm, kuras aprēķina, izmantojot šādus kritērijus:
a) |
ceturkšņa datus aprēķina, pamatojoties uz datiem, ko MFI sniedz retāk; šos datus pārnes uz iztrūkstošo periodu (-iem), atkārtojot tos vai piemērojot atbilstošas statistikas metodes, lai atspoguļotu visas datu vai sezonālās tendences, |
b) |
ceturkšņa datus aprēķina, pamatojoties uz datiem, ko MFI sniedz augstāka apkopojuma līmenī, vai, pamatojoties uz īpašiem dalījumiem, ko NCB uzskata par nozīmīgiem, |
c) |
ceturkšņa datus aprēķina, pamatojoties uz ceturkšņa datiem, kas savākti no lielajām MFI, kuras veic vismaz 80 % no darījumiem ar valstīm, uz kurām attiecas pārskatu sniegšanas izņēmumi, |
d) |
ceturkšņa datus aprēķina, pamatojoties uz alternatīviem datu avotiem, piemēram, Starptautisko norēķinu bankas (SNB) vai maksājumu bilances datiem, kuros veiktas nepieciešamās korekcijas, kas vajadzīgas tāpēc, ka šādos alternatīvos avotos ir izmantoti jēdzieni un definīcijas, kas atšķiras no monetārajā un finanšu statistikā izmantotajiem, vai |
e) |
ceturkšņa datus aprēķina, pamatojoties uz datiem par valstīm, uz kurām attiecas pārskatu sniegšanas izņēmumi, un minētos datus MFI sniedz katru ceturksni kā vienu kopējo summu. |
4. pants
Atbilstības uzraudzīšana starp NCB statistikas bilanci un tās grāmatvedības bilanci
NCB un ECB uzrauga atbilstību starp savu mēneša beigu kopsavilkuma bilanci statistikas nolūkiem, ko sniedz saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), un saviem grāmatvedības posteņiem, kādus ziņo Eurosistēmas nedēļas finanšu pārskatam saskaņā ar Pamatnostādni ECB/2010/20 ar grozījumiem.
NCB veic pārbaudes par katru mēneša datu posteni saskaņā ar I pielikuma 2. daļā noteikto paraugu. Pārbaudes nosūta ECB kopā ar attiecīgajiem ceturkšņa datiem, ievērojot tos pašus termiņus, kuri 3. panta 2. punktā noteikti attiecībā uz ceturkšņa datiem.
Attiecībā uz pārskatu sniegšanas periodiem, kuros Eurosistēmas statistikas nolūkiem izveidotās mēneša beigu kopsavilkuma bilances dati un tās grāmatvedības posteņi, ko sniedz Eurosistēmas nedēļas finanšu pārskatiem, nesakrīt, NCB var salīdzināt statistikas datus ar dienas bilanci, ko veido par mēneša pēdējo darba dienu. ECB kā savas bilances apkopotāja ievēro to pašu procedūru.
ECB uzrauga atbilstības pārbaudes rezultātus un var lūgt NCB veikt papildu darbības saistībā ar attiecīgām neatbilstībām.
5. pants
Statistika par elektronisko naudu
ECB sadarbībā ar NCB ik gadu nosaka un fiksē Eiropas Savienībā lietotās elektroniskās naudas sistēmas iezīmes, attiecīgās statistikas informācijas pieejamību un ar to saistītās apkopošanas metodes. NCB sniedz statistikas informāciju par elektronisko naudu, ko emitējušas visas tās MFI, kurām nav piešķirts atbrīvojums saskaņā ar 9. panta 1. punktu Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), pārskatu sniegšanu veicot atbilstīgi posteņu sarakstam 1. tabulā, kas iekļauta šīs pamatnostādnes II pielikuma 2. daļā.
Mēneša datus sniedz Eiropas Centrālajai bankai kopā ar 3. panta 2. punktā precizēto MFI bilances posteņu statistikas mēneša datu nosūtīšanu. Ja datu nav, NCB atkarībā no iespējas izmanto aplēses vai provizoriskos datus.
Pārskatu sniegšana attiecas uz elektroniskās naudas iestādēm, kas galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, emitējot elektronisko naudu, un tādējādi atbilst MFI definīcijai, kā arī uz elektroniskās naudas iestādēm, kuras nav tādas, kas galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, emitējot elektronisko naudu, un kuras tādējādi neatbilst MFI definīcijai. Pārskatu sniegšanas prasība attiecas arī uz mazajām MFI, kam piešķirts atbrīvojums saskaņā ar 9. panta 1. punktu Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), neatkarīgi no tā, vai tās ir kredītiestādes.
NCB sniedz statistisko informāciju atbilstīgi posteņu sarakstam 2. tabulā, kas ietverta šīs pamatnostādnes II pielikuma 2. daļā. Datus par elektroniskās naudas emitentiem, kuri neatbilst MFI definīcijai un uz kuriem tādēļ neattiecas regulārās BP statistikas pārskatu sniegšanas prasības, sniedz tiktāl, ciktāl NCB var iegūt šādus datus no attiecīgajām uzraudzības iestādēm vai citiem piemērotiem avotiem.
Sērijas sniedz ECB reizi gadā līdz pēdējai darba dienai nākamajā mēnesī pēc atsauces perioda beigām. Ja datu nav, NCB atkarībā no iespējas izmanto aprēķinus vai provizoriskos datus.
6. pants
PŽI un centrālās valdības statistika
NCB vāc statistisko informāciju par PŽI saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1074/2013 (ECB/2013/39). Prasības aptver monetāras saistības pret euro zonas rezidentu ne-monetārām finanšu iestādēm, piemēram – monetāro finanšu iestāžu noguldījumu saistībām tuviem aizstājējiem, un turējumus skaidrā naudā un euro zonas MFI emitētos vērtspapīros. Šos datus NCB sniedz ECB saskaņā ar II pielikuma 3. daļu.
II pielikuma 3. daļā noteiktajā pārskatu sniegšanā NCB ietver arī centrālās valdības monetārās saistības un turējumus skaidrā naudā un euro zonas MFI izdotos vērtspapīros. Pēc de minimis principa par minētajiem posteņiem pārskati netiek sniegti, ja šādi aktīvi un saistības nepastāv vai tie ir nenozīmīgi.
Plūsmu korekcijas datus sniedz saskaņā ar šīs pamatnostādnes 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu.
Sērijas sniedz katru mēnesi tādos pašos laikos kā 3. panta 2. punktā noteikts attiecībā uz BP mēneša statistiku.
7. pants
Ārpusbilances posteņi
Ciktāl ir pieejami dati, tostarp tādi, kas iegūti, pamatojoties uz pēc iespējas precīzākām aplēsēm, NCB sniedz turpmāku statistikas informāciju saskaņā ar ārpusbilances posteņu sarakstu, kas iekļauts šīs pamatnostādnes II pielikuma 4. daļā, kā papildinājumu bilances posteņu statistikai, kas norādīta 3. panta 2. punktā, un tikpat bieži un tādos termiņos, kā šo statistiku. ECB, sadarbojoties ar NCB, identificē un reģistrē attiecīgās statistikas informācijas pieejamību un ar to saistītās apkopošanas metodes. Minētajos ārpusbilances posteņos sniedz informāciju, lai apkopotu monetāros rādītājus euro zonā, MFI procentu statistiku un monetārās savienības finanšu kontus, un tai ir augsta prioritāte, ja vien tabulās nav norādīts citādi. Saskaņā ar ECB un NCB vienošanos, par posteņiem, kas attiecas uz MFI parāda vērtspapīru iedalījumu pēc turētāja rezidences, kā norādīts II pielikumā 4. daļas 1. sadaļas 2. tabulā, NCB nav nepieciešams ziņot tad, ja ECB izmanto alternatīvus datu avotus.
Datus par plūsmām var sniegt, ja ir divpusēja vienošanās starp ECB un attiecīgajām NCB. Par plūsmu korekcijām pārskatu sniedz saskaņā ar 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu.
Par sērijām pārskatu sniedz reizi mēnesī attiecībā uz II pielikuma 4. daļas 1. un 2. sadaļā minētajiem posteņiem un reizi ceturksnī attiecībā uz II pielikuma 4. daļas 3. sadaļā minētajiem posteņiem, un tādos pašos termiņos kā obligāto mēneša un ceturkšņa MFI bilances statistiku, par kuru pārskatu sniedz saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33).
Ārpusbilances posteņus, kas pieprasīti saskaņā ar šo pantu, sniedz, ievērojot tādus pašus novērtēšanas un grāmatvedības noteikumus, kurus piemēro attiecībā uz datiem, par kuriem pārskatu sniedz saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33).
8. pants
Rezervju bāzes statistika
Pa saistību veidiem iedalītu mēneša statistiku par apkopoto rezervju bāzi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) aprēķina kā mēneša beigu krājumus, izmantojot Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) noteiktās kategorijas. Datus, kas vajadzīgi, lai izveidotu šo statistiku saskaņā ar II pielikuma 5. daļu, iegūst no datiem, ko NCB iesniedz kredītiestādes, uz kurām attiecas obligāto rezervju prasības.
Rezervju bāzes statistiku veido sešas laikrindas, kas attiecas uz kredītiestādēm un ietver datus par mēneša beigu krājumiem, kuri jānosūta ECB katru mēnesi ar Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) datu apmaiņas sistēmas starpniecību vēlākais līdz NCB iepriekšējai darba dienai pirms rezervju prasību izpildes perioda sākuma. “Mazietekmīgajā” grupā ietilpstošās kredītiestādes katru ceturksni sniedz ziņas NCB par dažiem dalījumiem. Attiecībā uz šīm “mazietekmīgajā” grupā ietilpstošajām kredītiestādēm par trim rezervju prasību izpildes periodiem izmanto vienkāršotu rezervju bāzes statistiku. NCB izmanto “mazietekmīgajā” grupā ietilpstošo kredītiestāžu rezervju bāzes ceturkšņa datus, lai iegūtu mēneša datus, ko pēc to publiskošanas sniedz ECB ar trim datu nosūtījumiem.
Ja pārskatu sniedzošās iestādes pēc rezervju prasību izpildes perioda sākuma pārskata rezervju bāzes un/vai rezervju prasību datus, tas nedrīkst izraisīt rezervju bāzes un rezervju prasību statistikas pārskatīšanu.
9. pants
Makroekonomikas rādītāju statistika
ECB, izmantojot mēneša beigu statistikas informāciju, ko kredītiestādes iesniedz NCB saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), katru mēnesi uzrauga to pašreizējo standartizēto atskaitījumu no rezervju bāzes pareizību, ko kredītiestādes var piemērot savu emitēto parāda vērtspapīru ar noteikto termiņu līdz diviem gadiem atlikumam. NCB sagatavo nepieciešamos apkopotos rādītājus saskaņā ar II pielikuma 6. daļu un sniedz tos ECB.
Trīs kredītiestāžu laikrindas par mēneša beigu krājumu datiem nosūta ECB katru mēnesi vēlākais līdz NCB iepriekšējai darba dienai pirms rezervju prasību izpildes perioda sākuma.
Šīs sērijas nosūta pat tad, ja saistītie bilances posteņi attiecīgajā dalībvalstī netiek piemēroti.
10. pants
NTF bilances statistika
NCB sniedz ECB atsevišķus bilances posteņu datus par NTF sektoru saskaņā ar II pielikuma 7. daļas 1. un 2. tabulu. ECB lieto šos datus, lai apkopotu gan NTF, gan kredītiestāžu bilances statistiku. Tā kā datus par visu MFI nozari jau sniedz saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), šajā pantā noteiktās prasības attiecas tikai uz NTF. Lai gan dažās dalībvalstīs nelielu skaitu citu iestāžu klasificē kā MFI, šīs iestādes uzskata par nenozīmīgām kvantitatīvā ziņā.
Pārklasificēšanas un pārvērtēšanas korekciju datus, kas minēti II pielikuma 7. daļas 2. tabulā, sniedz saskaņā ar 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ņemot vērā atbrīvojumus, kuri piešķirti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 9. panta 2. punktu. Ja uz pārklasificēšanu un pārvērtēšanu attiecas atbrīvojums, ko NCB piešķīrusi NTF saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), NCB par posteņiem, attiecībā uz kuriem var būt ievērojamas pārvērtēšanas korekcijas, sniedz datus ciktāl tas ir iespējams.
Datus sniedz katru ceturksni 28 darbadienu laikā pēc atsauces perioda beigām.
Dati, ko sniedz par NTF bilanci, aptver 100 % šajā sektorā klasificēto iestāžu. Ja faktiskais pārskatu sniegšanas aptvērums ir mazāks par 100 %, jo netiek iekļauti dati par “mazietekmīgo” grupu, NCB ekstrapolē tām saskaņā ar 3. panta 5. punktu iesniegtos datus, lai nodrošinātu 100 % aptvērumu.
Pārskatītie NTF dati ir saskaņoti ar MFI citiem atbilstošajiem ceturkšņa beigu datiem. Ja jaunu vai pārskatītu NTF datu nosūtīšana nozīmē, ka jāveic grozījumi atbilstošā atsauces perioda citos MFI datos, pārsūta arī nepieciešamos grozījumus citos MFI datos.
11. pants
Strukturālie finanšu rādītāji
NCB sniedz datus par citiem strukturālajiem finanšu rādītājiem saskaņā ar II pielikuma 8. daļu.
NCB sniedz datus par rādītājiem, kas noteikti II pielikuma 8. daļā, saskaņā ar tajā izklāstītajiem konceptuālajiem un metodoloģiskajiem noteikumiem. Tiek ievēroti bilances posteņu (BP) statistikas apkopošanai pieņemtie statistikas principi, proti:
i) |
datus apkopo, nevis konsolidē; |
ii) |
rezidences principa piemērošanā ievēro “uzņēmējas valsts pieeju”; |
iii) |
bilances datus sniedz, ievērojot bruto principu. |
Plūsmu korekcijas datus sniedz saskaņā ar 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu.
Datus, kas nepieciešami, lai aprēķinātu strukturālos finanšu rādītājus par kredītiestādēm, sniedz katru gadu līdz marta beigām par iepriekšējo gadu. Rādītāju “kredītiestāžu darbinieku skaits”, ja iespējams, sniedz katru gadu līdz maija beigām par iepriekšējo gadu.
Pārskatot sniegtos datus, NCB piemēro šādus vispārējus principus:
a) |
veicot regulāros gada datu sūtījumus, papildu visnesenākā gada datiem pēc vajadzības nosūta iepriekšēja gada datus, kas pārskatīti parastā un ārkārtas kārtībā; |
b) |
datus, kas pārskatīti ārkārtas kārtībā un būtiski uzlabo datu kvalitāti, var nosūtīt gada laikā. |
Savāktie dati aptver 100 % iestāžu, kas definētas kā kredītiestādes saskaņā ar 1. pantu Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33). Ja faktiskais pārskatu sniegšanas aptvērums ir mazāks par 100 %, NCB ekstrapolē tām saskaņā ar 3. panta 5. punktu iesniegtos datus, lai nodrošinātu 100 % aptvērumu.
NCB ziņo ECB par jebkādām novirzēm no iepriekš norādītajām definīcijām un noteikumiem, lai varētu uzraudzīt valstī īstenoto praksi. NCB sniedz paskaidrojošas piezīmes, izskaidrojot būtiskas datu pārskatīšanas iemeslus.
12. pants
Konsolidētie banku dati
NCB sniedz konsolidētos banku datus saskaņā ar II pielikuma 9. daļu un ievēro tajā izklāstītos konceptuālos un metodoloģiskos noteikumus, sniedzot minētos datus.
Konsolidētos baku datus sniedz, izmantojot īstermiņa pieeju saskaņā ar Eiropas Banku iestādes izveidotajiem FINREP/COREP pārskatu sniegšanas standartiem.
Lai nodrošinātu maksimāli iespējamo aptvērumu, vāc datus par visām kredītiestādēm, kā tas noteikts valsts tiesību aktos.
Datus pilnībā konsolidē pēc pārrobežu un starpnozaru principa, kurā jēdziens “pārrobežu” attiecas uz vietējo banku filiālēm un meitasuzņēmumiem, kuri atrodas ārpus vietējā tirgus un kuri ir ietverti datos, kurus sniedz mātes iestāde, un jēdzienā “starpnozaru” ir ietvertas banku filiāles un meitasuzņēmumi, kas ir klasificējami kā citas finanšu iestādes. Apdrošināšanas sabiedrības neietver konsolidācijā.
Konsolidētos banku datus sniedz atsevišķi attiecībā uz:
— |
mazām iekšzemes banku grupām un individuālām kredītiestādēm, |
— |
vidējām iekšzemes banku grupām un individuālām kredītiestādēm, |
— |
lielām iekšzemes banku grupām un individuālām kredītiestādēm, |
— |
ārvalstīs (ārpus Eiropas Savienības) kontrolētiem meitasuzņēmumiem, |
— |
ārvalstīs (ārpus Eiropas Savienības) kontrolētām filiālēm, |
— |
ārvalstīs (Eiropas Savienībā) kontrolētiem meitasuzņēmumiem, |
— |
ārvalstīs (Eiropas Savienībā) kontrolētām filiālēm, |
Šā panta nozīmē bankas klasificē kā lielas banku grupas vai individuālas kredītiestādes, ja to aktīvi pārsniedz 0,5 % no Eiropas Savienības banku kopējiem konsolidētiem aktīviem; kā vidējas bankas, ja to aktīvi ir starp 0,5 % un 0,005 % no minētiem kopējiem konsolidētiem aktīviem, un kā mazas bankas, jo to aktīvi ir zem 0,005 % no minētiem kopējiem konsolidētiem aktīviem.
Konsolidētos banku datus sniedz divas reizes gadā. Par gada beigu datiem sniedz pilnu datu kopumu. Šajos gada datos, kurus pirmo reizi iesniedz līdz nākamā gada aprīļa vidum, ietver posteņus, kas II pielikuma 9. daļā apzīmēti ar *. Pilnu datu kopumu par gadu sniedz līdz maija vidum.
Datu kopumu, kurā uzmanība ir pievērsta ierobežotam posteņu klāstam, par jūnija beigu atskaites datumu sniedz līdz tā paša gada oktobra vidum. Sērijas sniedz saskaņā ar II pielikuma 9. daļu.
Sniegto datu pārskatīšanu veic saskaņā ar šādiem vispārējiem principiem:
a) |
veicot visus regulāros gada un divu gadu datu sūtījumus, papildu visnesenākā gada datiem pēc vajadzības nosūta iepriekšēja gada datus, kas pārskatīti parastā un ārkārtas kārtībā; |
b) |
gadījumā, ja ir veikta būtiska pārskatīšana, ECB tiek iesniegtas paskaidrojošās piezīmes. |
NCB ziņo ECB par jebkādām novirzēm no iepriekš norādītajām definīcijām un noteikumiem, lai varētu uzraudzīt valstī īstenoto praksi. NCB sniedz paskaidrojošas piezīmes, izskaidrojot būtiskas datu pārskatīšanas iemeslus.
13. pants
Starptautiska konsolidēta banku statistika
(lielo iekšzemes banku grupu sektorālo un reģionālo aizdevumu atspoguļojums)
NCB ziņo par 12. pantā definēto iekšzemes banku iestāžu vietējo lielo banku grupu konsolidētām starptautiskām prasībām, kas iedalītas atbilstoši termiņam, instrumentam, aizņēmēja ģeogrāfiskam reģionam un nozarei, kā ziņots BIS starptautiskā konsolidētā banku statistikā.
Datus sniedz tā, lai tas sakrīt ar starptautiskās konsolidētās banku statistikas apkopoto datu ceturkšņa pārskatu sniegšanu BIS. Datus sniedz ECB saskaņā ar pārskatu sniegšanas shēmu, kuru izmanto, lai nosūtītu apkopotos datus BIS. NCB apkopo attiecīgo banku grupu individuālos pārskatus.
Pārskatu sniegšana attiecas uz tām NCB, kuras sniedz BIS starptautisko konsolidēto banku statistiku un kuru valstis ir mītnes vieta lielajām banku grupām.
NCB sniedz ceturkšņa datus ECB ar ne vairāk kā divu nedēļu laika nobīdi, skaitot no oficiālā BIS pārskatu sniegšanas termiņa iestāšanās.
Sniegto datu pārskatīšanas rezultātus saskaņo ar BIS sniegtajiem datiem.
NCB sniedz ECB par jebkādām novirzēm no šiem noteikumiem, lai varētu uzraudzīt valstī īstenoto praksi. NCB sniedz paskaidrojošas piezīmes, izskaidrojot būtiskas datu pārskatīšanas iemeslus.
14. pants
Dati SVF vajadzībām
Neskarot NCB pienākumus, kas tām likumos noteikti attiecībā uz Starptautisko Valūtas fondu (SVF), NCB var nosūtīt SVF papildu MFI bilances posteņu statistiku ar ECB starpniecību, ievērojot turpmāk norādīto tehnisko kārtību.
MFI bilances posteņus saskaņā ar II pielikuma 10. daļu NCB nosūta ECB ikmēneša regulāro BSI datu nosūtīšanas ietvaros. Datu sūtījumu biežums un termiņi ir tādi paši, kādos veic regulāro BSI datu pārskatu sniegšanu ECB saskaņā ar 3. panta 2. punktu.
15. pants
CFS (izņemot FIS) statistika
NCB sniedz statistikas informāciju par CFS (izņemot FIS) saskaņā ar II pielikuma 11. daļu. Datus nosūta atsevišķi par šādām CFS apakškategorijām: i) VAD; ii) FSK; un iiii) citiem CFS;
Datus saistībā ar CFS nosūta, pamatojoties uz datiem, kas attiecīgajā brīdī pieejami valsts līmenī. Ja faktiskie dati nav pieejami vai tos nav iespējams apstrādāt, iesniedz aplēses par valsti. Ja datiem pamatā esošā saimnieciskā parādība pastāv, bet netiek statistiski apsekota un tāpēc nav iespējams iesniegt aplēses par valsti, NCB var izvēlēties nesniegt šo laikrindu vai sniegt, ka tās trūkst. Tāpēc jebkuras nepaziņotās laikrindas tiek uzskatītas kā “dati, kas pastāv, bet netiek vākti”, un ECB var izdarīt pieņēmumus un veikt aplēses, lai veidotu euro zonas apkopotos rādītājus. Pārskata sniedzēju atsauces grupa ietver visa veida euro zonas dalībvalstīs rezidējošus CFS (izņemot FIS) – iestādes, kuras atrodas minētajā teritorijā, tostarp meitasuzņēmumi mātes uzņēmumiem, kas atrodas ārpus šīs teritorijas, un tādu iestāžu rezidējošas filiāles, kuru galvenais birojs atrodas ārpus šīs teritorijas.
Sniedz šādus galvenos rādītājus un papildinformāciju:
— |
galvenie rādītāji, kas nosūtāmi, lai veidotu euro zonas apkopotos radītājus – visas euro zonas dalībvalstis nosūta šos detalizētos datus, kad faktiskie dati ir pieejami. Ja par prasītajiem iedalījumiem nav pieejami faktiskie dati vai tie nav pieejami noteiktajā biežumā vai tik savlaicīgi, kā prasīts, vai prasītajos laika intervālos, ja iespējams, iesniedz aplēses, |
— |
papildu informācija, kas nosūtāma kā “papildposteņi” – šos datus iesniedz valstis, attiecībā uz kurām šī informācija ir attiecīgajā brīdī pieejama. |
Plūsmu korekciju datus var sniegt, ja ir būtiski pārrāvumi krājumos vai ja veikta pārklasificēšana un citas korekcijas. Jo īpaši plūsmu korekciju datus var iesniegt, ciktāl tas iespējams, ja veikta pārklasificēšana EKS 2010 sistēmas īstenošanas kontekstā.
Pārklasificēšanas korekcijas sniedz saskaņā ar 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu.
Datus sniedz ECB reizi ceturksnī. CFS statistiku nosūta ECB vēlākais pēdējā kalendārajā dienā trešajā mēnesī pēc atsauces perioda beigām vai iepriekšējā NCB darba dienā, ja mēneša pēdējā kalendārā diena nav NCB darba diena. Konkrētus nosūtīšanas datumus paziņo NCB iepriekš pārskatu sniegšanas kalendāra veidā, ko ECB iesniedz līdz katra gada septembrim.
NCB var būt nepieciešams pārskatīt iepriekšējā ceturksnī nosūtītos datus. Turklāt var pārskatīt arī datus par vēl agrākiem ceturkšņiem.
Piemēro šādus vispārējus principus:
a) |
veicot regulāros ceturkšņa datu sūtījumus, papildus datiem par pēdējo ceturksni var nosūtīt tikai datus, kas pārskatīti parastā kārtībā, proti, iepriekšējā ceturksnī nosūtītos datus, kas pārskatīti; |
b) |
datiem veic tikai ierobežotu ārkārtējo pārskatīšanu, un šādi pārskatītu datu pārskatu sniegšanas datumi atšķiras no regulārās pārskatu sniegšanas datumiem. Vēsturiskos datus, kam veikta nebūtiska kārtējā pārskatīšana, sūta tikai par gadu kopā ar datiem par ceturto ceturksni; |
c) |
datus, kam veikta ārkārtēja pārskatīšana, kas būtiski uzlabo datu kvalitāti, var sūtīt gada laikā, neievērojot regulāros sagatavošanas ciklus. |
Grāmatvedības noteikumi, ko ievēro CFS, sagatavojot savus pārskatus, atbilst valsts tiesību aktos transponētajai Direktīvai 86/635/EEK un jebkādiem citiem piemērojamiem starptautiskiem standartiem. Neskarot dalībvalstīs dominējošo grāmatvedības praksi, statistikas mērķiem par visiem aktīviem un pasīviem datus sniedz, ievērojot bruto principu. Vērtēšanas metodes ir norādītas pie atbilstošajām kategorijām.
NCB sniedz paskaidrojošas piezīmes ECB saskaņā ar II pielikuma 11. daļas 3. sadaļu. NCB sniedz paskaidrojošās piezīmes, ja dati būtiski pārskatīti.
16. pants
Vērtspapīru emisiju statistika
NCB saskaņā ar II pielikuma 12. daļu sniedz statistikas informāciju par visām iekšzemes un starptautiskām vērtspapīru emisijām, ko emitējuši euro zonas rezidenti jebkurā valūtā.
Datus sniedz ECB reizi mēnesī. Vērtspapīru emisiju statistiku nosūta ECB ne vēlāk kā piecas nedēļas pēc tā mēneša beigām, uz kuru dati attiecas. ECB iepriekš paziņo NCB konkrētus pārskatu sniegšanas datumus pārskatu sniegšanas kalendāra veidā.
NCB sniedz paskaidrojošās piezīmes ECB kā noteikts II pielikuma 12. daļas 3. sadaļā.
17. pants
MFI procentu likmju statistika
MFI procentu likmju (MPL) statistikas nolūkiem NCB sniedz valsts apkopoto mēneša statistisko informāciju par atlikumiem un jauniem darījumiem, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) I pielikuma 1. un 2. papildinājumā. Turklāt NCB sniedz valsts apkopoto mēneša statistisko informāciju, kas attiecas uz jauniem darījumiem, kā noteikts II pielikuma 13. daļā.
Šo statistikas informāciju nosūta saskaņā ar gada kalendāru, ko ECB izveido un paziņo NCB katru gadu līdz septembra beigām.
NCB var piešķirt atbrīvojumus attiecībā gan uz nefinanšu sabiedrībām piemērotām procentu likmēm, gan tām izsniegto nodrošināto/garantēto kredītu darījumu apjomu, 62. – 85. rādītājs, kas ietverti Regulas (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) I pielikuma 2. papildinājuma 3. un 4. tabulā. Tos var piešķirt gadījumā, ja atbilstošo pozīciju (37.–54. rādītājs) valsts apkopotais darījumu apjoms, kas aptver visus kredītus, ir mazāks par 10 % no visu viena lieluma kategorijā ietilpstošo kredītu summas valsts apkopotā darījumu apjoma, un ir mazāks par 2 % no vienāda lieluma un vienādas kategorijas procentu likmes darbības sākotnējā perioda euro zonas līmenī. Gadījumā, ja tiek piemēroti atbrīvojumi, minētās robežvērtības katru gadu pārbauda.
Gadījumos, kad izlases veikšanas rezultātā faktiskais MPL pārskatu sniegšanas atspoguļojums ir mazāks par 100 %, NCB izvēlas un uztur piegādāto jaunu darījumu apjomu datu izlasi un veic ekstrapolāciju, lai nodrošinātu 100 % atspoguļojumu, kā precizēts II pielikuma 14. daļā. Ja tiek piešķirti Regulas (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) 4. pantā vai šā panta 3. punktā noteiktie atbrīvojumi, katru ceturksni datus no saņemtajiem pārskatiem pārnes uz trūkstošajiem ikmēneša periodiem, piemērojot atbilstošas statistisko aprēķinu metodes, lai ņemtu vērā izmaiņas datos un sezonālās tendences.
NCB var būt nepieciešams pārskatīt iepriekšējā atsauces mēneša vērtības. Datus par periodu pirms iepriekšējā atsauces mēneša arī var pārskatīt, piemēram, kļūdu, pārklasificēšanas, uzlabotu pārskatu sniegšanas procedūru utt. dēļ,
NCB piemēro šādus vispārējus principus:
a) |
ja NCB pārskata datus par periodu pirms iepriekšējā atsauces mēneša, tās iesniedz ECB paskaidrojumus; |
b) |
NCB arī sniedz paskaidrojumus, ja datus būtiski pārskata; |
c) |
nosūtot pārskatītos datus, NCB ievēro MFI procentu likmju statistikas regulārajai pārskatu sniegšanai noteikto savlaicīgumu. Datus, kas pārskatīti ārkārtējā kārtībā, sniedz, neievērojot mēneša sagatavošanas periodus. |
18. pants
Maksājumu statistika
NCB sniedz ECB informāciju par maksājumu statistiku saskaņā ar Regulas (ES) Nr 1409/2013 (ECB/2013/43) III pielikumu un šīs pamatnostādnes II pielikuma 16. daļu. Tas tostarp ietver šādu informāciju:
a) |
datus par to, cik ir iestāžu, maksājumu kontu, maksājumu karšu, termināļu, maksājumu sistēmu dalībnieku un atsevišķus bilances posteņus sniedz par visiem Regulas III pielikuma 1., 2., 3. un 6. tabulas posteņiem un II pielikuma 16. daļas 1., 2. un 5. tabulas posteņiem. Par minētajiem krājumu datiem sniedz perioda beigu datus, izņemot par II pielikuma 16. daļas 1. tabulā iekļautajiem posteņiem, par kuriem sniedz “vidējos datus par pēdējo rezerves prasību izpildes periodu”. |
b) |
par maksājumu darījumu datiem dalījumā pa instrumentu, termināli un/vai sistēmu, kas ietverti Regulas III pielikuma 4., 5. un 7. tabulā un II pielikuma 16. daļas 3., 4., 6. un 7. tabulā, sniedz bruto plūsmas, t. i. perioda kopējos datus. |
Sērijas sniedz ECB reizi gadā līdz katra gada maija beigām par iepriekšējo kalendāro gadu. Regulā (ES) Nr. 1409/2013 (ECB/2013/43) ietvertos rādītājus sniedz reizi gadā. Papildu datus, kuri ir prasīti II pielikuma 16. daļā, var sniegt reizi mēnesī, ceturksnī vai gadā saskaņā ar attiecīgajā tabulā minēto specifikāciju.
Attiecībā uz šīs pamatnostādnes tabulām un gadījumos, kad faktiskie dati nav pieejami, NCB vai nu pieprasa attiecīgo papildu informāciju no pārskatu sniedzējiem vai izmanto aplēses vai provizoriskos datus. Minēto aplēšu aprēķināšanas metodoloģiju nosaka katra NCB, ņemot vērā īpatnības valstī. Attiecīgos gadījumos NCB sniedz skaidrojošās piezīmes, lai skaidrotu izmantoto pieeju.
Pārskatot sniegtos datus, NCB piemēro šādus vispārējus principus:
a) |
veicot regulāros gada datu sūtījumus, papildus visnesenākā perioda datiem pēc vajadzības nosūta iepriekšēja gada datus, kas pārskatīti parastā un ārkārtas kārtībā; |
b) |
datus, kas pārskatīti ārkārtas kārtībā un būtiski uzlabo datu kvalitāti, var nosūtīt gada laikā. |
NCB sniedz paskaidrojošās piezīmes ECB, detalizēti skaidrojot atkāpes no pārskatu sniegšanas prasībām un strukturālos pārrāvumus, tostarp ietekmi uz datiem.
19. pants
IF aktīvu un pasīvu statistika
NCB sniedz statistisko informāciju par IF aktīviem un pasīviem saskaņā ar II pielikuma 17. daļu attiecībā uz katru no šādiem, pēc ieguldījuma rakstura iedalītiem apakšsektoriem – kapitāla fondi, obligāciju fondi, jauktie fondi, nekustamā īpašuma fondi, nodrošinājuma fondi un citi fondi. Katru no minētajiem apakšsektoriem iedala sīkāk atklātajos un slēgtajos fondos, t. i. tos iedala pēc IF veida. Attiecībā uz IF, kas iedalīti pēc ieguldījuma rakstura – tos ieguldījumu fondus, kuri galvenokārt iegulda ieguldījumu fondu akcijās vai daļās (t. i. fondu fondi), klasificē to fondu kategorijā, kuros tie veic galvenos ieguldījumus.
Šīs prasības attiecas uz mēneša beigu un ceturkšņa beigu krājumiem, mēneša un ceturkšņa plūsmas korekcijām, kā arī mēneša informāciju par ieguldījumu fondu akciju/daļu jaunu emisiju/pārdošanu un dzēšanu.
Visu pieprasīto informāciju par mēneša beigu krājumiem un mēneša plūsmas korekcijām sniedz arī par apakšsektoru – biržā tirgotiem fondiem (ETF) kā “fondi kopā” pozīciju “tostarp”.
Ciktāl dati ir pieejami, un ciktāl tas ir iespējams – ceturkšņa beigu krājumus un ceturkšņa plūsmas korekcijas sniedz arī par apakšsektoru – privātā kapitāla fondiem (tostarp riska kapitāla fondiem) kā “fondi kopā” pozīciju “tostarp”.
NCB sniedz ECB atsevišķus datus par pārvērtēšanas korekcijām cenu un valūtas maiņas kursa izmaiņu dēļ un par pārklasificēšanas korekcijām, kā tas norādīts II pielikuma 17. daļā un saskaņā ar IV pielikumu.
Finanšu darījumus un tādējādi veiktās korekcijas atvasina saskaņā ar ESA 2010 un šādu atvasināšanu dēvē par ESA 2010 metodi. NCB saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) var novirzīties no ESA 2010 valstī īstenotas atšķirīgas prakses dēļ. Ja ir pieejama krājumu informācija par katru vērtspapīru atsevišķi (s-b-s), pārvērtēšanas korekcijas var atvasināt saskaņā ar Eurosistēmas kopējo metodi, tas ir, IV pielikuma 4. daļā minēto plūsmu atvasināšanas metodi.
Ja IF, MFI un/vai CFS saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) I pielikumu sniegtie dati par uzrādītāja akcijām ir nepilnīgi vai nav vēl pieejami, NCB sniedz datus par uzrādītāja akcijām, pamatojoties uz iespējami precīzām aplēsēm, atsaucoties uz II pielikuma 17. daļas 1. tabulā norādīto ģeogrāfisko un nozaru iedalījumu.
Ciktāl dati ir pieejami un ciktāl tas ir iespējams un nav nenozīmīgi, NCB sniedz atsevišķu informāciju par partnersektoru apdrošināšanas sabiedrībām un pensiju fondiem reizi ceturksnī saskaņā ar II pielikuma 17. daļas 1. tabulu.
Mēneša beigu krājumu un mēneša plūsmas korekcijas tiek prasītas par ETF dalījumā pa sintētiskām un fiziski pastāvošām ETF līdzko Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) nāk klajā ar piemērotu minēta dalījuma definīciju. ECB regulāri pārbauda, vai minētā definīcija ir pieejama un attiecīgā gadījumā izdod nepieciešamās pārskatu sniegšanas shēmas.
NCB sniedz ECB mēneša un ceturkšņa IF datus līdz darba dienas beigām 28. darba dienā pēc tā mēneša/ceturkšņa beigām, uz kuru dati attiecas.
Mēneša un ceturkšņa datu pārskatīšanai piemēro šādus vispārējus noteikumus:
a) |
pārskatīšanu veic tā, lai mēneša un ceturkšņa dati atbilst cits citam; |
b) |
regulārajos sagatavošanas periodos, tas ir, no 28. darba dienas pēc atsauces mēneša/ceturkšņa beigām, līdz dienai, kad dati tiek izplatīti atpakaļ NCB, NCB var pārskatīt datus, kas attiecas uz iepriekšējo atsauces ceturksni, uz diviem mēnešiem pirms šā ceturkšņa un līdz mēnešiem pēc iepriekšējā atsauces ceturkšņa, |
c) |
ārpus regulārajiem sagatavošanas periodiem NCB var arī pārskatīt datus, kas attiecas uz atsauces periodiem, kuri ir pirms diviem mēnešiem pirms atsauces ceturkšņa, tostarp, kļūdu, pārklasificēšanas vai uzlabotu pārskatu sniegšanas procedūru rezultātā. |
Lai nodrošinātu euro zonas IF statistikas kvalitāti gadījumos, kad NCB piešķir atbrīvojumus mazākajiem IF saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) 8. panta 1. punktu, tad tie ekstrapolē līdz 100 % atspoguļojumam par šīm IF, apkopjot mēneša un ceturkšņa IF datus, kas ir sniegti ECB.
NCB var izraudzīties procedūru, lai ekstrapolētu aptvērumu līdz 100 %, ja tā atbilst šādiem obligātajiem standartiem:
a) |
par iztrūkstošo iedalījumu datiem aplēses veic, piemērojot koeficientu, kura pamatā ir atbilstošais ieguldījumu fondu apakšsektors, piemēram, ja atklātie fondi ietilpst “maznozīmīgajā” grupā un tiek vākti dati vienīgi par emitētajām ieguldījumu fondu akcijām/daļām, iztrūkstošos iedalījumus atvasina, piemērojot atklāto akciju fondu kategorijas struktūru, |
b) |
netiek pilnībā izslēgts neviens ieguldījumu fondu apakšsektors (piemēram, atklātie nekustamā īpašuma fondi, slēgtie nekustamā īpašuma fondi utt.). |
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) 8. panta 2. punktu atbrīvojumus var piešķirt tiem IF, kas valsts grāmatvedības noteikumu dēļ savus aktīvus novērtē retāk nekā reizi ceturksnī. Neskatoties uz šādām atkāpēm IF mēneša un ceturkšņa dati, ko NCB sniedz ECB, vienmēr ietver datus, kas attiecas uz šiem IF.
NCB atvasina IF apakšsektora apkopotos ceturkšņa aktīvu un pasīvu datus saskaņā ar II pielikuma 17. daļā iekļauto 1. tabulu šādi:
a) |
par vērtspapīriem ar publiski pieejamiem identifikācijas kodiem NCB konstatē, vai informācija, kas iesniegta par katru vērtspapīru, atbilst informācijai, kas atvasināta no centralizētas vērtspapīru datubāzes (CSDB). Informāciju par katru vērtspapīru, kura atbilstība ir novērtēta, izmanto, lai apkopotu aktīvu un pasīvu vērtību euro valūtā un iegūtu nepieciešamos iedalījumus par katru atsevišķu IF vērtspapīru. Ja CSDB nav pieejami vērtspapīru identifikatori vai informācija, kas nepieciešama, lai apkopotu aktīvus un pasīvus atbilstoši II pielikuma 17. daļas 1. tabulai, nav iegūstami no CSDB, NCB veic aplēses par trūkstošajiem datiem. NCB var arī vākt informāciju par katru vērtspapīru atsevišķi attiecībā uz vērtspapīriem, kam nav publiski pieejami identifikācijas kodu, izmantojot NCB iekšējos vērtspapīru identifikatorus. |
b) |
NCB apkopo saskaņā ar a) apakšpunktu atvasinātos datus par vērtspapīriem un pievieno tos informācijai, kas sniegta par vērtspapīriem bez publiski pieejamiem identifikācijas kodiem, lai izveidotu apkopotos rādītājus par: i) parāda vērtspapīriem, kas iedalīti pēc atmaksas termiņa, valūtas un darījuma partnera; ii) kapitāla un ieguldījumu fonda akcijām, kas iedalīti pa instrumentiem nu darījuma partneriem, un iii) kopējām emitētām IF akcijām/daļām. |
c) |
NCB atvasina nepieciešamo statistisko informāciju par IF aktīviem un pasīviem, pievienojot datus par vērtspapīriem, kas atvasināti saskaņā ar b) apakšpunktu, un par aktīviem un pasīviem, kas nav vērtspapīri, kas savākti no rezidējošiem atsevišķiem IF. |
d) |
NCB apkopo visu dalībvalstī rezidējošo un vienam apakšsektoram piederošo IF aktīvus un pasīvus. |
Tas attiecas arī uz gadījumiem, ja NCB vāc IF aktīvu un pasīvu mēneša datus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) 5. panta 2. punktu.
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) 5. panta 1. punkta b) apakšpunktu NCB vāc datus par emitētajām IF akcijām/daļām par katru mēnesi. Par atsauces mēnešiem, kas nav ceturkšņa pēdējie mēneši, NCB aprēķina mēneša datus par IF aktīviem un pasīviem, izņemot par emitētajām ieguldījumu fondu akcijām/daļām, pamatojoties un savāktajiem mēneša un ceturkšņa datiem, ja vien dati netiek vākti par katru mēnesi kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) 5. panta 2. punktā.
Ja iespējams, NCB veic aplēses atsevišķu fondu līmenī. NCB var arī veikt aplēses pa IF apakšsektoriem vai lūgt ECB veikt aplēses. Pēdējā no šiem gadījumiem ECB var pieprasīt papildu informāciju, piemēram, datus par katru fondu vai par katru vērtspapīru.
Regulā (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) noteiktos vērtēšanas un/vai grāmatvedības noteikumus piemēro arī gadījumos, kad NCB sniedz IF datus ECB. Tomēr posteņiem, uz kuriem attiecas uzkrātie procenti, piemēro šādus noteikumus:
a) |
“parāda vērtspapīri” ietver uzkrātos procentus; |
b) |
“prasības no noguldījumiem un kredītiem” un “saņemtie noguldījumi un kredīti” neietver uzkrātos procentus, ko iegrāmato postenī “pārējie aktīvi/pasīvi”. |
NCB sniedz paskaidrojošas piezīmes, izskaidrojot būtiskas datu pārskatīšanas iemeslus. Turklāt NCB sniedz ECB paskaidrojumus par pārkvalifikācijas korekcijām. NCB arī sniedz paskaidrojumus par 19. panta 3. punkta c) apakšpunktā minēto pārskatīšanu.
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) 4. panta 3. punktu NCB var ļaut IF sniegt datus par to aktīviem un pasīviem kā grupai, ja tādējādi iegūst rezultātus, kas ir līdzīgi datiem, kuri sniegti par katru fondu. IF, kas sniedz datus kā grupa, ietilpst vienā un tajā pašā apakšsektorā, piemēram, slēgtie nekustamā īpašuma fondi vai atklātie nekustamā īpašuma fondi.
20. pants
Statistika par FIS aktīviem un pasīviem
NCB vāc un sniedz atsevišķu apkopotu statistikas informāciju par FIS aktīviem un pasīviem saskaņā ar II pielikuma 18. daļu. Datus iesniedz par šādām četrām apakškategorijām: a) FIS, kas iesaistītas tradicionālajā vērtspapīrošanā; b) FIS, kas iesaistītas sintētiskajā vērtspapīrošanā; c) FIS, kas iesaistītas ar apdrošināšanu saistītā vērtspapīrošanā un d) citas FIS.
Šīs prasības attiecas uz reizi ceturksnī sniegtiem datiem par nenomaksātajām summām, finanšu darījumiem un norakstīšanu/samazināšanu.
NCB prasītos datus par norakstīšanu/samazināšanu var sniegt ECB, ciktāl tas ir iespējams.
NCB reizi ceturksnī sniedz ECB datus par FIS nenomaksātajām summām, finanšu darījumiem un norakstīšanu/samazināšanu līdz 28. darba dienas beigām pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru dati attiecas.
Ceturkšņa datu pārskatīšanai piemēro šādus vispārējus noteikumus:
a) |
regulārajos sagatavošanas periodos, tas ir, no 28. darba dienas pēc atsauces ceturkšņa beigām, līdz dienai, kas ir pirms dienas, kad dati tiek izplatīti atpakaļ NCB, NCB var pārskatīt datus, kuri attiecas uz iepriekšējo atsauces ceturksni; |
b) |
ārpus regulārajiem sagatavošanas periodiem NCB var arī pārskatīt datus, kas attiecas uz atsauces periodiem, kuri ir pirms atsauces ceturkšņa, tostarp kļūdu, pārklasificēšanas vai uzlabotu pārskatu sniegšanas procedūru gadījumā; |
c) |
ja nepieciešams, atbilstoši a) un b) punktam FIS statistikā iekļauj saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) sniegtos pārskatītos datus par kredītiem, ko sniegušas un apkalpo euro zonas MFI. |
Lai ievērotu statistikas pārskatu sniegšanas prasības, no kurām FIS ir atbrīvotas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) 5. panta 1. punkta c) apakšpunktu, NCB pēc apspriešanās ar ECB izlemj, kura būtu vispiemērotākā datu apkopošanas metode par FIS aktīviem un pasīviem, atkarībā no attiecīgo tirgu organizācijas un citas vajadzīgās statistikas, publiskās un pārraudzības informācijas pieejamības.
Ja NCB datus par FIS aktīviem un pasīviem iegūst no citiem statistikas datu avotiem – no tādiem publiskiem avotiem kā pirmspārdošanas ziņojumi vai ieguldītāju ziņojumi, vai arī no uzraudzības datu avotiem, piemēro turpmāk norādītos datu kvalitātes standartus.
Uz datiem, kuri šīs pamatnostādnes II pielikuma 18. daļā ir norādīti kā pamatsērijas, attiecas augsti kvalitātes standarti, kas pielīdzināmi datiem, kurus FIS sniedz tieši saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) I pielikumu. Datus, kuri šīs pamatnostādnes II pielikuma 18. daļā ir norādīti kā pamatsērijās neietilpstoši dati, var aprēķināt, piemērojot mazāk striktus kvalitātes standartus, piemēram, izmantojot interpolāciju un ekstrapolāciju gadījumos, ja datus iegūst no publiskiem vai uzraudzības avotiem retāk kā reizi ceturksnī un ar savlaicīgumu, kas pārsniedz 28. darba dienu pēc atskaites perioda beigām.
Ja datus nesaņem tieši no FIS saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) 5. panta 1. punkta c) apakšpunktu, NCB uzrauga datu kvalitāti, pamatojoties uz informāciju, kas ir pieejama no gada finanšu pārskatiem. Kvalitātes pārbaužu rezultātus ik gadu līdz septembra beigām vai pēc iespējas agrāk pēc šā termiņa NCB nosūta ECB atbilstoši FIS rezidences dalībvalstī piemērotajai juridiskajai praksei. Ja kontrolpārbaudēs, salīdzinot ik ceturksni iegūtos datus ar datiem gada finanšu pārskatos, atklājas, ka nav ievēroti augsti kvalitātes standarti, NCB veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu datu atbilstību vajadzīgajam kvalitātes līmenim, ieskaitot iespējamu tiešu datu vākšanu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40).
Ja NCB datus par FIS aktīviem un pasīviem saņem no uzraudzības datu avotiem, NCB nodrošina, lai šie avoti būtu pienācīgi saskaņoti ar FIS pārskatu sniegšanas prasībās noteiktajiem statistikas jēdzieniem un definīcijām. Tas pats attiecas uz datiem, ko iegūst no citiem statistikas datu avotiem.
Ja datus par FIS parāda vērtspapīru emisiju iegūst no CSDB vai citas vērtspapīru datubāzes, NCB katru gadu veic datu aptvēruma un kvalitātes uzraudzību. Kvalitātes pārbaužu rezultātus NCB nosūta ECB katru gadu līdz februāra beigām, par atsauces datiem izmantojot iepriekšējā gada decembra beigu datus. Ja atspoguļojuma un kvalitātes rādītāji liecina, ka nav ievēroti noteiktie augstas kvalitātes standarti, NCB veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību vajadzīgajiem kvalitātes standartiem, ieskaitot iespējamu tiešu datu vākšanu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40).
Katra NCB apmainās ar datiem par vērtspapīrotiem aizdevumiem, ko vietējās MFI sniegušas un kurus apkalpojušas par labu citā euro zonas dalībvalstī rezidējošiem FIS, apkopojot apkalpotos aizdevumus atsevišķi par katru dalībvalsti, kurā FIS rezidē, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 6. pantu un šīs pamatnostādnes II pielikuma 18. daļas 3. tabulu.
ECB saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem par konfidenciālu datu aizsardzību nodrošina tehniskas iespējas šādai pārrobežu informācijas apmaiņai. NCB šo informāciju nosūta ECB līdz 23. darba dienai pēc tā ceturkšņa beigām, uz ko šie dati attiecas. ECB šos datus pārsūta tālāk attiecīgajām NCB 24. darba dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz ko šie dati attiecas.
NCB, kuras ir iesaistītas datu apmaiņā par notiekošu vērtspapīrošanu, abpusēji noskaidro jebkurus radušos jautājumus un precizē koordinācijas pasākumus, un, ja vajadzīgs, apmainās ar attiecīgo informāciju. Ja notiek jauni vērtspapīrošanas darījumi, attiecīgā NCB var lūgt ECB pildīt koordinatora pienākumus.
Tā vietā, lai tieši vāktu šos datus no FIS, iepriekš minēto pienākumu izpildīšana ļauj NCB saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) 5. panta 1. punkta a) apakšpunktu, izmantojot no MFI savāktos datus atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 6. pantam, apkopot daļu no FIS datiem saistībā ar nenomaksātajām summām un finanšu darījumiem, kuri attiecas uz euro zonas MFI izsniegtiem vērtspapīrotiem aizdevumiem, ko MFI turpina apkalpot.
Ja NCB apkopo datus par FIS aktīviem un pasīviem tieši no pašām FIS un, attiecīgajos gadījumos, pamatojoties uz datiem, ko sniedz MFI saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), un piešķir atkāpes FIS saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) 5. panta 1. punkta b) apakšpunktu, NCB veic ekstrapolēšanu līdz 100 % aptvērumam attiecībā uz visām FIS, apkopojot ceturkšņa datus par FIS aktīviem un pasīviem, kas sniegti ECB par nenomaksātajām summām, finanšu darījumiem un norakstīšanu/samazināšanu.
Ja NCB datus par FIS aktīviem un pasīviem apkopo no citiem statistikas, publiskajiem un/vai uzraudzības avotiem, tās savu datu apkopojuma pamatā var ņemt FIS izlasi, ja šīs FIS veido vismaz 95 % no FIS atsauces pārskatu sniedzēju grupas aktīvu kopējām nenomaksātajām summām attiecīgajā dalībvalstī, kā atspoguļots FIS sarakstā. NCB veic ekstrapolāciju līdz 100 % aptvērumam, apkopojot ceturkšņa datus par FIS aktīviem un pasīviem, kas sniegti ECB par nenomaksātajām summām, finanšu darījumiem un norakstīšanu/samazināšanu.
NCB sniedz paskaidrojošās piezīmes ECB, kurās norāda būtiskas datu pārskatīšanas iemeslus, kā arī tādu pārskatīšanu iemeslus, kas veiktas saskaņā ar 20. panta 3. punkta b) apakšpunktu.
21. pants
Statistika par MFI aizdevumiem nefinanšu sabiedrībām atbilstoši darbības nozarei
NCB sniedz ECB datus, ja tie ir pieejami, par aizdevumiem, ko MFI izsniegušas iekšzemes nefinanšu sabiedrībām, un aizdevumiem, ko MFI izsniegušas citu euro zonas dalībvalstu nefinanšu sabiedrībām, kas iedalīti atkarībā no darbības nozares atbilstoši saimnieciskās darbības statistiskajai klasifikācijai Savienībā (NACE 2. red.), saskaņā ar II pielikuma 19. daļu.
NCB sniedz ECB ceturkšņa datus līdz darba dienas beigām 28. darba dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru dati attiecas.
NCB sniedz pārskatītus datus saskaņā ar šādiem principiem:
a) |
papildus katram regulārajam datu sūtījumam nosūta pārskatītos datus par iepriekšējiem atsauces periodiem, ja tas nepieciešams; |
b) |
ārkārtēji pārskatītus datus, kas būtiski uzlabo datu kvalitāti, var nosūtīt, tiklīdz tie ir pieejami. |
NCB paziņo ECB būtiskus grozījumus nacionālajās definīcijās un klasifikācijās, kas tiek lietotas, un attiecīgos gadījumos iesniedz paskaidrojošās piezīmes par būtiskas datu pārskatīšanas iemesliem. Papildus tam NCB sniedz informāciju par nozīmīgām MFI sektorā veiktām pārklasificēšanām un, ja dati ir pieejami, par nozīmīgām nefinanšu sabiedrību pārklasificēšanām nosūtītajos NACE 2. red. dalījumos.
22. pants
MFI kredītlīniju statistika
NCB vāc un sniedz apkopotu statistikas informāciju par MFI kredītlīnijām, kas piešķirtas iekšzemes rezidentiem, un par MFI kredītlīnijām, kas piešķirtas citiem euro zonas ārvalstu rezidentiem, dalījumā pēc institucionālā sektora atbilstoši II pielikuma 20. daļai.
MFI kredītlīnijām ir tā pati nozīme kā jēdzienam “neizmantotās kredītiespējas”, kuras klasificē kā “vidēja riska”, “vidēja/zema riska” un “zema riska”, kā tas noteikts Regulā (ES) Nr 575/2013. NCB piemēro minēto definīciju ciktāl iespējams, un ikreiz, kad attiecībā uz kredītlīnijām tiek piemērota atšķirīga valstī lietota definīcija, var sniegt datus, izmantojot valstī piemēroto definīciju, bet NCB cenšas saskaņot MFI kredītlīniju datu apkopošanu, lai ilgtermiņā veicinātu pārrobežu salīdzināmību.
NCB aprēķina nozaru dalījumus un nosūta tos ECB. Ja minētie nozaru dalījumi valsts līmenī netiek vākti, NCB var vai nu pieprasīt attiecīgo papildu informāciju no pārskatu sniedzējiem vai arī veikt aplēses par nozaru dalījumiem, izmantojot informāciju, kas valsts līmenī pieejama no citiem avotiem.
Ciktāl iespējams, NCB sniedz ECB datus par statistikas pārklasificēšanu.
NCB sniedz ECB datus reizi ceturksnī. Datus par ceturkšņa nenomaksātajām summām un pārklasificēšanas korekcijām nosūta ECB līdz 28. darba dienas beigām pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru dati attiecas.
NCB sniedz pārskatītus datus saskaņā ar šādiem principiem:
a) |
papildus katram regulārajam datu sūtījumam nosūta pārskatītos datus par iepriekšējo atsauces ceturksni, ja tas nepieciešams; |
b) |
ārkārtēji pārskatītus datus, kas būtiski uzlabo datu kvalitāti, var nosūtīt, tiklīdz tie ir pieejami. |
NCB sniedz paskaidrojošas piezīmes ECB, izklāstot būtiskas datu pārskatīšanas iemeslus.
23. pants
Statistika par CDP aktīviem un pasīviem
NCB vāc un sniedz atsevišķu apkopotu statistikas informāciju par CDP aktīviem un pasīviem saskaņā ar II pielikuma 21. daļu.
Statistikas pārskatu sniegšanas nolūkos CDP ir tās struktūras, kuras EVTI ir atzinusi par centrāliem darījuma partneriem un kuras ir “citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus” (S.125) vai “finanšu palīgsabiedrības” (S.126) atbilstoši ESA 2010 23 nodaļā noteiktajai institucionālo sektoru klasifikācijai.
Šī statistikas pārskatu sniegšana neietver tos EVTI identificētos CDP, kurus atbilstoši ESA 2010 klasificē kā piekrītošus “monetārās finanšu iestādes (MFI)” institucionālajam sektoram.
NCB obligāti sniedz ECB datus, ievērojot šādas robežvērtības:
a) |
attiecībā uz ailēm, kas saistītas ar atpirkšanas līgumiem un kuras II pielikuma 21. daļā ir atzīmētas ar burtu “R”, pārskatu sniegšana ir obligāta, ja jebkurai no šīm ailēm bilances atlikums pārsniedz EUR 10 miljardus, izņemot tās ailes, kuras attiecas uz savstarpējām pozīcijām ar MFI. Ja vienā vai vairākās “R” ailēs ir sasniegta robežvērtība, datus sniedz par visām “R” ailēm, neatkarīgi no tā, kāda ir viņu faktiskā bilances vērtība; |
b) |
attiecībā uz ailēm, kas nav saistītas ar atpirkšanas līgumiem un kuras II pielikuma 21. daļā ir atzīmētas ar burtiem “NR”, pārskatu sniegšana ir obligāta vai nu tad, ja tas tiek prasīts saskaņā ar a) apakšpunktu, vai tad, ja jebkurai no šīm ailēm bilances atlikums pārsniedz EUR 10 miljardus. Ja vienā vai vairākās “NR” ailēs ir sasniegta robežvērtība, datus sniedz par visām “NR” ailēm, neatkarīgi no tā, kāda ir viņu faktiskā bilances vērtība. |
Ja nav sasniegta ne a), ne b) apakšpunktā noteiktā robežvērtība, NCB brīvprātīgi sniedz ECB datus par CDP bilancēm. Ja NCB izvēlas nesniegt pārskatus brīvprātīgi, tās vismaz reizi gadā veic uzraudzību par to, vai šīs robežvērtības nav sasniegtas.
NCB sniedz datus ECB reizi ceturksnī. Ceturkšņa nenomaksāto summu un pārklasificēšanas korekciju datus nosūta ECB līdz 28. darba dienas beigām pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru dati attiecas.
NCB sniedz pārskatītus datus saskaņā ar šādiem principiem:
a) |
papildus katram regulārajam datu sūtījumam nosūta pārskatītos datus par iepriekšējo atsauces ceturksni, ja tas nepieciešams; |
b) |
ārkārtēji pārskatītus datus, kas būtiski uzlabo datu kvalitāti, var nosūtīt, tiklīdz tie ir pieejami. |
NCB sniedz paskaidrojošas piezīmes ECB, izklāstot būtiskas datu pārskatīšanas iemeslus.
24. pants
Datu reģistrēšana par institucionālajām vienībām, kuras ir atbilstošas statistikas vajadzībām
NCB paziņo un uztur visus atsauču datus, kas raksturo attiecīgi institucionālas vai juridiskas vienības un ir nepieciešamas statistikas nolūkiem, izmantojot Iestāžu un filiāļu datubāzes reģistru (RIAD) – centrālu repozitoriju, kas satur raksturlielumus par atsevišķām organizatoriskām vienībām, kā arī dažāda veida to savstarpējām attiecībām, kas inter alia, ļauj atvasināt grupu struktūras atkarībā no dažādām definīcijām.
RIAD dod iespēju apstrādāt informāciju par atsevišķu raksturlielumu, ko sniedzis vairāk nekā viens avots. Atbilstošos gadījumos NCB attiecīgi ir jāvienojas par īpašo metodi, ko piemēro RIAD, lai atvasinātu atsauces datu “autoritatīvo” versiju no vairākiem valsts datu avotu “kandidātiem”.
Īpašās datu sniegšanas prasības attiecībā uz individuāliem (finanšu) sabiedrību kopumiem ir izklāstītas 25. pantā un V pielikumā.
Visas RIAD reģistrētās organizatoriskās vienības var ietvert vairākus identifikatorus. NCB atbild par to, lai piešķirtu un pārvaldītu galveno identifikatoru, kuru dēvē par RIAD kodu, līdz ar to nodrošinot datu viennozīmīgu apmaiņu starp RIAD un jebkurām citām (vietējām) sūtītāj-/saņēmējsistēmām.
Ar RIAD var arī atsevišķām struktūrām piešķirt jebkurus valsts vai pārvalstiskus kodus (aizstājvārdus), kuriem būtu ieteicams atbilst izstrādātiem standartiem.
Nolūka pārvaldīt struktūras atsauces datus, vispirms NCB izveido minētos datus RIAD. Pēc tam NCB pārvalda visas demogrāfiskās izmaiņas, tādas kā darbības sākums, individuālo raksturlielumu aktualizācija un pat struktūras slēgšana, ziņojot jauno raksturlielumu vērtību un/vai pielāgojot vērtību darbības diapazonu. (Faktiska dzēšana tiek paredzēta vienīgi izņēmuma gadījumos, kad struktūra ir iekļauta kļūdaini).
NCB ir nepieciešams sniegt aprakstu par struktūru apvienošanās gadījumiem (vai pretējā gadījumā – par sadalīšanās gadījumiem), sniedzot pilnu ar to saistītu korporatīvo darbību kopumu, tostarp vienas vai vairāku struktūru slēgšanu, izmaiņas un/vai izveidošanu.
Par izmaiņām EKS sektorā, piemēram, kādas struktūras pārlikšanu no MFI saraksta uz IF sarakstu, ziņo, veicot vērtības un darbības diapazona atjaunināšanu raksturlielumā “EKS sektors”.
Pirms atjauninājumu nosūtīšanas ECB NCB veic datu pārbaudes, kas atbilst attiecīgajām datu apmaiņas specifikācijām. Ja tiek izmantotas datu ievades procedūras, NCB uztur atbilstošus kontroles mehānismus, lai samazinātu darbības kļūdas un nodrošinātu ar RIAD starpniecības sniegto atjauninājumu precizitāti un atbilstību.
Ja RIAD nestrādā, NCB nosūta atjauninājumus, izmantojot šādu e-pasta adresi – RIAD-Support@ecb.europa.eu.
NCB var izmantot savu nacionālo apzīmējumu kopumu, ja tās izmanto latīņu alfabētu. Tās izmanto Unicode (UTF-8), lai pareizi atveidotu visus īpašo apzīmējumu kopumus, saņemot no ECB informāciju ar RIAD starpniecību.
Saņemot atjauninājumus, ECB nekavējoties veic pārbaudes, lai apstiprinātu sniegtās informācijas oficiālo precizitāti un iekšējo atbilstību.
ECB nekavējoties nosūta atpakaļ NCB: a) saņemšanas apstiprinājumu, kurā iekļauta apkopojoša informācija par atjauninājumiem, kas ir veiksmīgi apstrādāti un iekļauti attiecīgajā datu kopumā, un/vai b) kļūdas apstiprinājumu, kurā iekļauta detalizēta informācija par atjauninājumiem un neveiksmīgajām datu pārbaudēm.
Saņemot kļūdas apstiprinājumu, NCB rīkojas, lai nosūtītu izlabotu informāciju. Ja pareiza informācija ir atkarīga no atjauninājumiem, ko citas NCB nosūtījušas pēdējā laikā un kas nav pieejama ECB interneta vietnē, NCB nosūta ECB pieprasītās informācijas konkrētas detaļas.
NCB nosaka konfidencialitātes statusu katram rādītājam, kas raksturo organizatorisko vienību, izvēloties vienu no trīs iepriekš definētām vērtībām: “F” nozīmē brīvs, t. i. – bez konfidencialitātes; “N” nozīmē, ka datu raksturlielumu var izpaust vienīgi izmantošanai ECBS un tādās saistītās iestādēs, ar kurām ir noslēgta vienošanās, t. i., tie nav paredzēti izpaušanai trešām personām; vai “C”, kas nozīmē, ka statistikas informācija ir konfidenciāla.
25. pants
Statistikas vajadzībām uzturētie finanšu iestāžu saraksti
Lai nodrošinātu to, ka tiek izveidots un uzturēts Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 4. pantā minētais MFI saraksts statistikas vajadzībām, V pielikuma 1. un 2. daļā minētos mainīgos lielumus ir nepieciešams vākt RIAD, to veicot noteiktos intervālos. NCB bez kavēšanās sniedz jebkurus šo mainīgo lielumu atjauninājumus, jo īpaši tad, ja iestāde pievienojas MFI sektoram, piemēram, MFI tiek nodibināta apvienošanās rezultātā, jaunas juridiskās personas tiek nodibinātas, sadalot esošu MFI, tiek nodibināta jauna MFI vai bijušās ne-MFI statusā tiek ieviestas tādas pārmaiņas, ka tā kļūst par MFI; vai ja esoša MFI aiziet no MFI sektora, t. i., ja MFI iesaistīta apvienošanās darījumā, MFI nopērk cita iestāde, MFI tiek sadalīta atsevišķās juridiskās personās, MFI statusā tiek ieviestas pārmaiņas, kuru rezultātā tā kļūst par ne-MFI, vai MFI tiek likvidētas.
Pastāvīgi atjaunināti atsauces dati RIAD dod iespēju uzturēt MFI oficiālo sarakstu, kas balstīts uz institucionālā sektora klasifikāciju, darbības statusu un citām iestādes pazīmēm. Šajā sakarā īpašu uzmanību var vērst uz tiem gadījumiem, kad MFI sarakstā iekļauta iestāde ir ierobežota veikt savas finanšu starpniecības darbības, piemēram, pieņemt noguldījumu vai izsniegt aizdevumus, jo īpaši pirms tās likvidācijas un/vai izslēgšanas no MFI sektora. Lai dotu iespēju cieši uzraudzīt saskaņotību ar MFI klasifikāciju valstī, ECB var periodiski lūgt papildu informāciju no attiecīgās NCB.
Lai nodrošinātu to, ka tiek izveidots un uzturēts Regulas (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) 3. pantā minētais IF saraksts statistikas vajadzībām, V pielikuma 1. un 2. daļā minētos mainīgos lielumus ir nepieciešams vākt RIAD, to veicot noteiktos intervālos. NCB sniedz jebkurus minēto mainīgo lielumu atjauninājumus, jo īpaši gadījumos, kad iestāde pievienojas IF grupai vai kad esošs IF atstāj IF grupu.
Lai nodrošinātu to, ka tiek izveidots un uzturēts Regulas (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) 3. pantā minētais FIS saraksts statistikas vajadzībām, V pielikuma 1. un 2. daļā minētos mainīgos lielumus ir nepieciešams vākt RIAD, to veicot noteiktos intervālos. NCB sniedz jebkurus minēto mainīgo lielumu atjauninājumus, jo īpaši gadījumos, kad iestāde pievienojas FIS grupai vai to atstāj.
Lai nodrošinātu to, ka tiek izveidots un uzturēts Regulas (ES) Nr. 1409/2023 (ECB/2013/43) 5. pantā minētais maksājumu statistikai atbilstošo iestāžu (PSRI) saraksts statistikas vajadzībām, V pielikuma 1. daļā minētos mainīgos lielumus ir nepieciešams vākt RIAD, to veicot noteiktos intervālos. NCB sniedz jebkurus minēto mainīgo lielumu atjauninājumus, jo īpaši gadījumos, kad iestāde pievienojas PSRI grupai vai to atstāj.
NCB, ja iespējams, nosūta ECB attiecībā uz MFI norādīto mainīgo lielumu atjauninājumus, tiklīdz kā notiek izmaiņas MFI sektorā vai esošo MFI raksturlielumos. Ja tas nav iespējams, NCB sniedz rakstisku paskaidrojumu par laika nobīdi starp brīdi, kad notika izmaiņas, un to paziņošanu ECB.
NCB nosūta ECB attiecībā uz IF norādīto mainīgo lielumu atjauninājumus vismaz reizi ceturksnī, ievērojot divu mēnešu savlaicīgumu pēc atsauces datuma. Tomēr aktīvu neto vērtības mainīgo lielumu par visiem ieguldījumu fondiem atjaunina vienu reizi gadā ar lielākais divu mēnešu laika nobīdi pēc atsauces datuma, kas ir decembra beigas.
NCB nosūta ECB attiecībā uz FIS norādīto mainīgo lielumu atjauninājumus vismaz reizi ceturksnī – 14 darba dienu laikā pēc atsauces datuma.
NCB nosūta ECB attiecībā uz PSRI norādītos gada beigu datus, ievērojot trīs mēnešu savlaicīgumu pēc atsauces datuma.
Katru ECB darba dienu līdz pulksten 18:00 pēc Viduseiropas laika ECB dara MFI datu kopuma kopiju pieejamu ECB tīmekļa vietnē. Vienlaikus ar MFI saraksta publicēšanu savā tīmekļa vietnē ECB nosūta to NCB ar RIAD starpniecību. Vienlaikus ECB publicē MFI grupā iestrādāto izmaiņu sarakstu un izplata to katru ECB darba dienu visām NCB. Ar minēto izplatīšanu tiek sniegta pilnīga informācija par katru no šādām NCB sniegtajām izmaiņām: a) jaunas MFI un b) izslēgtas MFI.
Katra kalendārā mēneša pēdējā ECB darba dienā līdz pulksten 18.00 pēc Viduseiropas laika ECB izveido MFI datu kopuma kopiju kopā ar tā paša datuma mainīgo lielumu “rezerve” no Monetārās politikas atbilstošo darījumu partneru datu kopuma, norādot, vai uz kredītiestādēm, kas ir euro zonas rezidenti, attiecas prasība par obligātajām rezervēm vai nē. Tad ECB publicē savā tīmekļa vietnē to MFI un iestāžu sarakstu, uz kurām attiecas prasības par obligātajām rezervēm.
Līdz pulksten 18.00 pēc Viduseiropas laika ceturtajā darba dienā pēc tam, kad pienācis termiņš atjaunojumu nosūtīšanai, ECB izgatavo IF datu kopuma kopiju un dara to pieejamu NCB. ECB pēc tam dara IF sarakstu pieejamu savā tīmekļa vietnē.
Līdz pulksten 18.00 pēc Viduseiropas laika otrajā dienā pēc tam, kad pienācis termiņš atjaunojumu nosūtīšanai, ECB izgatavo FIS datu kopuma kopiju un dara to pieejamu NCB. ECB pēc tam dara FIS sarakstu pieejamu savā tīmekļa vietnē.
Līdz pulksten 18.00 pēc Viduseiropas laika katra kalendārā mēneša pēdējā ECB darba dienā ECB izgatavo visu RIAD ierakstīto iestāžu kopiju un dara to pieejamu NCB.
ECB nepublicē datus, kuri atzīmēti kā “konfidenciāli” vai “nav paredzēti publicēšanai”. Tāpat arī ECB nenosūta NCB tās vērtības, kuras ir apzīmētas kā “konfidenciāli”. Attiecībā uz tiem kvantitatīviem rādītājiem, kuri ir atzīmēti kā “konfidenciāli” vai “nav paredzēti publicēšanai”, ECB var tomēr publicēt vai izplatīt izmēru diapazona klases.
26. pants
PF statistika
NCB sniedz ECB statistikas informāciju par PF saskaņā ar II pielikuma 22. daļu. Datus saistībā ar PF nosūta, pamatojoties uz datiem, kas attiecīgajā brīdī pieejami valsts līmenī. Gadījumā, ja faktiskie dati nav pieejami, tiek veiktas aplēses, ciktāl tas iespējams.
Pārskata sniedzēju grupa ietver tos PF, kuri noteikti EKS 2010 (2.105. un 2.106. punkts), un ietver visus PF, kuri ir euro zonas dalībvalstu rezidenti.
NCB sniedz atsauces perioda beigu atlikumus un ceturkšņa finanšu darījumus, kurus atvasina saskaņā ar EKS 2010.
Datus sniedz ECB reizi ceturksnī. 1. panta a) apakšpunktā aprakstīto PF statistiku sniedz ECB laikposmā, kas nepārsniedz 85 kalendārās dienas no brīža, kad beidzies atsauces ceturksnis. Sākot no 2017. gada pirmā ceturkšņa pārskata, PF statistiku sniedz ECB laikposmā, kas nepārsniedz 82 kalendārās dienas no brīža, kad beidzies atsauces ceturksnis. Konkrētus nosūtīšanas datumus paziņo NCB iepriekš pārskatu sniegšanas kalendāra veidā, ko ECB iesniedz līdz katra gada septembrim.
NCB var būt nepieciešams pārskatīt iepriekšējā ceturksnī nosūtītos datus. Turklāt var pārskatīt arī datus par vēl agrākiem ceturkšņiem.
Piemēro šādus vispārējus principus:
a) |
veicot visus regulāros ceturkšņa datu sūtījumus, papildus datiem par pēdējo ceturksni var nosūtīt tikai datus, kas pārskatīti parastā kārtībā, proti, iepriekšējā ceturksnī nosūtītos datus, kas pārskatīti, |
b) |
datiem veic tikai ierobežotu ārkārtējo pārskatīšanu, un šādi pārskatītu datu pārskatu sniegšanas datumi atšķiras no regulārās pārskatu sniegšanas datumiem. Vēsturiskos datus, kuriem veikta nebūtiska kārtējā pārskatīšana, sūta tikai par gadu, kopā ar ceturtā ceturkšņa datiem; |
c) |
datus, kam veikta ārkārtēja pārskatīšana, kas būtiski uzlabo datu kvalitāti, var sūtīt gada laikā, neievērojot regulāros sagatavošanas ciklus. |
Neskarot dalībvalstīs dominējošo grāmatvedības praksi, statistikas nolūkos par visiem aktīviem un pasīviem datus sniedz, ievērojot bruto principu. Vērtēšanas metodes saskaņo ar EKS 2010. Principā aktīvi un pasīvi ir jāvērtē, izmantojot pašreizējās tirgus cenas datumā, par kuru ir bilance. Par noguldījumu saistībām un aizdevumiem datus sniedz pēc to pamatatlikuma ceturkšņa beigās.
NCB sniedz paskaidrojošās piezīmes ECB, ietverot datu avotus, datu vākšanas sistēmas, apkopošanas procedūras, juridisko sistēmu, atkāpes no ECB pārskatu sniegšanas instrukcijām un pārskata sniedzēju grupu. NCB sniedz paskaidrojošās piezīmes par būtiskām pārskatīšanām un, jo īpaši, par pārrāvumiem vēsturiskajās laikrindās.
27. pants
Pārbaude
Neskarot ECB tiesības attiecībā uz pārbaudīšanu, kura noteikta Regulā (EK) Nr. 2533/98 un Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), NCB uzrauga un nodrošina ECB iesniegtās statistikas informācijas kvalitāti un ticamību.
28. pants
Nosūtīšanas standarti
ECB pieprasītās statistiskās informācijas elektroniskai nosūtīšanai NCB izmanto ECBS Net sistēmu, kuru nodrošina ECBS. Šai elektroniskajai statistiskās informācijas apmaiņai izveidotais statistikas ziņojuma formāts ir standarta formāts, kuru pieņēmusi Statistikas komiteja. Šī prasība neliedz ar ECB iepriekš izteiktu piekrišanu kā alternatīvus risinājumus izmantot citus līdzekļus statistikas datu nosūtīšanai.
29. pants
Vienkāršotā grozījumu procedūra
ECB Valde, ņemot vērā Statistikas komitejas (SK) atzinumu, veic jebkādus tehniskus grozījumus šīs pamatnostādnes pielikumos ar noteikumu, ka šie grozījumi neizmaina konceptuālo pamatsistēmu un neietekmē pārskatu sniedzējiem radīto slogu dalībvalstīs. Valde bez nepamatotas kavēšanās informē Padomi par jebkādiem minētiem grozījumiem.
30. pants
Publicēšana
NCB nepublicē valstu datus, kas sniegti, lai sagatavotu apkopotos euro zonas mēneša monetāros rādītājus un atbilstošos bilances posteņus tikmēr, kamēr ECB nav publicējusi šos apkopotos rādītājus. Ja NCB publicē šādus datus, tiem jābūt tiem pašiem, kas sniegti saistībā ar pēdējiem nopublicētajiem euro zonas apkopotajiem rādītājiem. Ja NCB reproducē ECB publicētos euro zonas apkopotos rādītājus, tās reproducē tos patiesi.
31. pants
Atcelšana
Ar šo atceļ Pamatnostādni ECB/2007/9.
32. pants
Spēkā stāšanās un īstenošana
Šī pamatnostādne stājas spēkā dienā, kad par to paziņo euro zonas dalībvalstu NCB. Euro zonas dalībvalstu NCB no paziņošanas brīža pilda 11., 12., 13. un 16. pantu, no 2016. gada 1. janvāra – 26. pantu un no 2015. gada 1. janvāra – pamatnostādnes pārējos noteikumus.
Līdz 2018. gada 31. decembrim Valde iesniedz Padomei ziņojumu, ņemot vēra SK atzinumu sadarbībā ar citām attiecīgām komitejām, attiecībā uz a) nepieciešamību un iespējamo laika grafiku, lai integrētu pārskatu sniegšanas prasības 18. pantā minētajā maksājumu statistikas jomā ar Regulā (ES) Nr. 1409/2013 (ECB/2013/43) izklāstītajām prasībām par maksājumu statistiku, un b) to, kā notikumu attīstība saistībā ar ESCB vākto apdrošināšanas statistiku ietekmē 26. pantā minētās pensiju fondu statistikas pārskatu sniegšanas prasības.
33. pants
Adresāti
Šī pamatnostādne ir adresēta euro zonas dalībvalstu NCB.
Frankfurtē pie Mainas, 2014. gada 4. aprīlī
ECB Padomes vārdā –
ECB priekšsēdētājs
Mario DRAGHI
(1) OV L 250, 2.10.2003., 10. lpp.
(2) OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.
(3) OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.
(4) OV L 35, 9.2.2011., 31. lpp.
(5) Pamatnostādne ECB/2007/9 (2007. gada 1. augusts) par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (OV L 341, 27.12.2007, 1. lpp.).
(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 549/2013 (2013. gada 21. maijs) par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (OV L 174, 26.6.2013, 1. lpp.).
(7) Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1071/2013 (2013. gada 24. septembris) par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2013/33) (OV L 297, 7.11.2013, 1. lpp.).
(8) Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1074/2013 (2013. gada 18. oktobris) par statistikas pārskatu sniegšanas prasībām pasta žironorēķinu iestādēm, kas pieņem noguldījumus no euro zonas rezidentiem, kuri nav monetārās finanšu iestādes (ECB/2013/39) (OV L 297, 7.11.2013, 94. lpp.).
(9) Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1072/2013 (2013. gada 24. septembris) par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (ECB/2013/34) (OV L 297, 7.11.2013, 51. lpp.).
(10) Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1073/2013 (2013. gada 18. oktobris) par ieguldījumu fondu aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2013/38) (OV L 297, 7.11.2013, 73. lpp).
(11) Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1075/2013 (2013. gada 18. oktobris) par vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2013/40) (OV L 297, 7.11.2013, 107. lpp).
(12) Skatīt 13. apsvērumu ECB Pamatnostādnē ECB/2011/23 (2011. gada 9. decembris) par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem ārējās statistikas jomā (OV L 65, 3.3.2012., 1. lpp.); skatīt arī 5. apsvērumu ECB Ieteikumā ECB/2011/24 (2011. gada 9. decembris) par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem ārējās statistikas jomā (OV C 64, 3.3.2012., 1. lpp.).
(13) Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1409/2013 (2013. gada 28. novembris) par maksājumu statistiku (ECB/2013/43) (OV L 352, 24.12.2013, 18. lpp).
(14) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).
(15) Skatīt “Salīdzinošās tabulas starp NCB un ECB grāmatvedības bilances posteņiem un posteņiem, kas jāsniedz statistikas nolūkā”, pieejams ECB tīmekļa vietnē www.ecb.europa.eu.
I PIELIKUMS
Grāmatvedības un statistikas datu atbilstības uzraudzība attiecībā uz NCB/ECB bilanci
1. DAĻA
Ikmēneša pārbaužu apraksts
|
Pārb. Nr. |
Statistikas postenis NCB/ECB bilance |
Attiecība |
Grāmatvedības postenis |
|
Pasīvi |
1. |
Skaidrā nauda apgrozībā |
>= |
Statistikas kategorijai ir jābūt nedaudz plašākai par grāmatvedības kategoriju, jo vienīgi statistikas kategorijā tiek iekļautas centrālās valdības emitētās monētas |
Banknotes apgrozībā |
2. |
Euro zonas rezidentu noguldījumi |
>=< |
Statistikas kategorijai jābūt lielākai par grāmatvedības posteņu summu. Šis rezultāts rodas, apkopojuma līmenī statistikas kategorijā iekļaujot Eurosistēmas iekšējās pozīcijas, taču izslēdzot tās no grāmatvedības posteņiem (1). Tomēr attiecība var atšķirties tāpēc, ka grāmatvedības posteņos ir iekļautas Eurosistēmas iekšējās pozīcijas, kuras atbilst euro banknošu korekciju pretvērtībai, kas statistikas nolūkā ir reģistrēta postenī “pārējie aktīvi/pasīvi”, un tāpēc, ka atlikumus ārvalstu valūtās pārvērtē dažādos laikposmos (reizi ceturksnī attiecībā uz grāmatvedības datiem un reizi mēnesī attiecībā uz statistikas datiem). |
Saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm + pārējās saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm + saistības euro pret pārējiem euro zonas rezidentiem + saistības ārvalstu valūtās pret euro zonas rezidentiem |
|
3. |
Euro zonas rezidentu, t. sk. monetāro finanšu iestāžu (MFI), noguldījumi |
>=< |
Šajā pārbaudē būtu jākonstatē, kāda ietekme ir Eurosistēmas iekšējo atlikumu iekļaušanai pēc bruto principa statistikas kategorijā, tos izslēdzot no grāmatvedības kategorijām (1). Statistikas datiem principā vajadzētu būt lielākiem nekā grāmatvedības datiem, daļēji tāpēc, ka tie ietver saistības pret finanšu partneriem ārvalstu valūtās. Tomēr šī attiecība var izmainīties gadījumos, ja atšķirīgi klasificē pozīciju, kas atbilst euro banknošu korekcijām. |
Saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm + pārējās saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm |
|
4. |
Euro zonas rezidentu, t. sk. centrālās valdības + pārējās valdības/pārējo euro zonas rezidentu, noguldījumi |
=< |
Statistikas kategoriju summai vajadzētu būt mazākai nekā grāmatvedības kategoriju summai sakarā ar to, ka saistības ārvalstu valūtās pret kredītiestādēm iekļauj tikai grāmatvedības datos. |
Saistības euro pret pārējiem euro zonas rezidentiem + saistības ārvalstu valūtās pret euro zonas rezidentiem |
|
5. |
Emitētie parāda vērtspapīri |
= |
Statistikas kategorijai vajadzētu būt vienādai ar grāmatvedības kategoriju. |
Emitētie parāda sertifikāti |
|
6. |
Kapitāls un rezerves |
>= |
Statistikas kategorija var mazliet atšķirties no grāmatvedības kategorijas, un šī atšķirība izskaidrojama ar dažās centrālajās bankās reizi ceturksnī notiekošās pārvērtēšanas ietekmi. Turklāt starpība rodas, ja gan grāmatvedības bilances posteni “vēl nesadalītā peļņa”, gan daļu no posteņa “uzkrājumu konts” reģistrē kā grāmatvedības datu atlikuma posteņa apakškopu, bet tie ir iekļauti arī “kapitāls un rezerves” statistiskas datos. |
Kapitāls un rezerves + pārvērtēšanas konti |
|
7. |
Ārējās saistības |
≈ |
Statistikas kategorijai vajadzētu būt aptuveni tādai pašai kā grāmatvedības posteņu summa. Abas vērtības var atšķirties tikai atšķirīga vērtēšanas periodiskuma dēļ. |
Saistības euro pret ārpus euro zonas rezidentiem + saistības ārvalstu valūtās pret ārpus euro zonas rezidentiem + Starptautiskā Valūtas fonda piešķirtajām īpašajām aizņēmuma tiesībām līdzvērtīgas saistības |
|
8. |
Pārējie pasīvi |
≈ |
Jebkuru atšķirību starp statistikas kategoriju un grāmatvedības kategoriju var izskaidrot ar atšķirībām, kas konstatētas citviet bilancē |
Pārējie pasīvi |
|
Aktīvi |
9. |
Kredīti euro zonas rezidentiem |
>= |
Skatīt pārbaudi Nr. 10 un 11. |
Euro zonas kredītiestādēm izsniegtie euro kredīti + pārējie prasījumi euro pret euro zonas kredītiestādēm + valdības parāds euro |
10. |
Kredīti euro zonas rezidentiem, t. sk. MFI |
>= |
Statistikas kategorijai vajadzētu būt lielākai par grāmatvedības posteņu summu. Atšķirības veidojas galvenokārt tā rezultātā, ka Eurosistēmas iekšējās pozīcijas tiek iekļautas kā bruto skaitļi statistikas datos, bet atrēķinātas no grāmatvedības pārskata (skatīt arī pasīvus) (1). Turklāt grāmatvedības dati neietver atlikumus ārvalstu valūtās. |
Kredīti euro valūtā euro zonas kredītiestādēm + pārējās prasības euro pret euro zonas kredītiestādēm |
|
11. |
Kredīti euro zonas rezidentiem, t. sk. valdībai |
>= |
Statistikas kategorija aptver visas valūtas un var būt lielāka nekā grāmatvedības kategorija, kura attiecas tikai uz euro kredītiem |
Valdības parāds euro |
|
12. |
Euro zonas rezidentu emitēto parāda vērtspapīru turējumi |
>= |
Statistikas kategorijai jābūt lielākai nekā grāmatvedības kategorijai, jo tā ietver vērtspapīru turējumus ārvalstu valūtās un dažus citus vērtspapīru turējumus, kas grāmatvedības datos klasificēti kā piederīgi postenim “pārējie aktīvi” (personāla pensiju fondiem, pašu kapitāla ieguldījumiem u. c.). |
Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro |
|
13. |
Kredīti euro zonas rezidentiem, t. sk. pārējiem euro zonas rezidentiem + euro zonas rezidentu emitētas akciju/pārējā pašu kapitāla turējumi + pamatlīdzekļi + pārējie aktīvi |
≈ |
Skatīt Pārbaudi Nr. 8 |
Pārējie aktīvi + prasījumi ārvalstu valūtās pret euro zonas rezidentiem |
|
14. |
Ārējie aktīvi |
>= |
Statistikas kategorijai jābūt mazliet lielākai nekā grāmatvedības kategoriju summai, jo tajā tiek iekļautas dažas akcijas un pārējais pašu kapitāls un skaidrā nauda (banknotes) ārvalstu valūtās, kas nav iekļauti grāmatvedības kategorijā. Abas vērtības var atšķirties arī atšķirīga vērtēšanas periodiskuma dēļ. |
Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi + prasījumi ārvalstu valūtās pret ārpus euro zonas rezidentiem + prasījumi euro pret ārpus euro zonas rezidentiem |
2. DAĻA
Forma atbilstības pārbaudes veikšanai
Atbilstības pārbaude ir jāveic un jānosūta ECB saskaņā ar 4. pantu. Atbilstības pārbaudi uzskata par neizturētu tad, ja atšķirība starp statistikas vērtību un grāmatvedības vērtību pārsniedz 2 mljrd. euro (absolūtā vērtībā) Šādos gadījumos NCB ir jāsniedz paskaidrojums par šādas kļūdas iemesliem.
Centrālās bankas nosaukums: … |
Atbilstības pārbaudes mēneša beigās: … |
Posteņi |
Statistikas vērtība (2) |
Grāmatvedības vērtība (2) |
Starpība C (2) |
Pārbaudes rezultāts (3) |
Paskaidrojums (4) |
||
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
(1) Tomēr valsts līmenī šādam rezultātam nav jābūt, jo abas datu kopas atskaitēs tiek iekļautas pēc bruto principa, savukārt Eiropas Centrālā banka (ECB) iknedēļas finanšu pārskata vajadzībām apkopo tikai grāmatvedības datus (un Eurosistēmas iekšējie posteņi tiek atskaitīti).
(2) Vērtības ir jāsniedz milj. euro.
(3) Ievada “OK”, ja atbilstības pārbaudes lineārā vērtība ir apmierinoša, vai “neizturēts”, ja atbilstības pārbaude nav izturēta.
(4) neizturētas pārbaudes gadījumā lūdzam klasificēt kļūdu, izvēloties no šādām četrām kategorijām: a) neatbilstību iemesls ir vienreizēja pārskatīšana; b) neatbilstību iemesls ir regulāra pārskatīšana; c) neatbilstību iemesls ir atšķirīgi sniegšanas un klasifikācijas noteikumi; un d) citas neatbilstības, t. sk. pārskatu sniegšanas kļūdas. Ir jāsniedz arī detalizēts paskaidrojums.
II PIELIKUMS
PĀRSKATU SNIEGŠANAS SHĒMAS
1. DAĻA
Monetāro finanšu iestāžu bilances posteņu statistika
Visi statistikas pārskati ietver datu daudzumu, kas precizēts attiecīgās tabulās, kuras iekļautas Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) vai šajā pamatnostādnē, neatkarīgi no tā, vai to pamatā esošā parādība pastāv, ir vienāda ar nulli vai iztrūkst. Lai norādītu, ka parādība nepastāv, lieto apzīmējumu “NC”. Tomēr, ja dati par ārpusbilances posteņiem nav pieejami, nacionālās centrālās bankas (NCB) var tos nesniegt.
Attiecībā uz mēneša sērijām, kuras tiek prasītas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) un kuras tika sniegtas reizi ceturksnī par periodiem līdz 2003. gada janvārim saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2819/98 (ECB/1998/16) (1), vēsturiskas pārskatīšanas par periodiem līdz 2003. gada janvārim ir jāsniedz pārskatus, pamatojoties uz Eiropas Centrālās bankas (ECB) vai attiecīgās nacionālās centrālās bankas (NCB) iniciatīvas pēc tam, kas panākta divpusēja vienošanās.
Saistībā ar pārējo monetāro finanšu iestāžu (MFI) bilances datiem tiek sagaidīts, ka NCB sniedz datus ECB par neatmaksātajām summām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 1. –4. tabulu un par plūsmu korekcijām saskaņā ar tālāk minēto 1. un 2. tabulu. NCB un ECB sniedz arī datus par savām bilancēm saskaņā ar tām pašām prasībām, izņemot tos posteņus, kas attiecas uz emitētām naudas tirgus fondu (NTF) akcijām/daļām. Turklāt NCB un ECB sniedz arī datus par saviem pašu zelta un zeltā izteiktiem debitoru parādu turējumiem (tikai monetārais zelts) un par Starptautiskā valūtas fonda (SVF) debitoru parādiem (piemēram, aizņēmuma tiesībām un speciālajām aizņēmuma tiesībām (SDR)), un savām SDR saistībām pret SVF.
Saistībā ar prasībām, kas attiecas uz kredītu vērtspapīrošanu un citiem kredītu pārvedumiem, tiek sagaidīts, ka NCB sniedz datus ECB saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 5a. un 5b. tabulu, un par plūsmu korekcijām sniedz pārskatus saskaņā ar tālāk minēto 3a. un 3b. tabulu. Papildu posteņi par kredītu vērtspapīrošanu un citiem kredītu pārvedumiem būtu jāsniedz 4. tabulā, ciktāl šie dati netiek prasīti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 5a. un 5b. tabulu.
1. tabula
Posteņi, kuriem nepieciešamas mēneša plūsmu korekcijas (*)
BILANCES POSTEŅI |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Kopā |
MFI |
Ne-MFI |
Kopā |
MFI |
Ne-MFI |
Kopā |
Bankas |
Nebankas |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
t. sk.: centrālā banka (S1.121) |
t. sk.: noguldījumus pieņemošas sabiedrības, izņemot centrālo banku (S1.122) |
|
t. sk.: kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības, ECB un NCB |
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidentu sektori |
|
|
t. sk.: centrālā banka (S1.121) |
t. sk. noguldījumus pieņemošas sabiedrības, izņemot centrālo banku (S.122) |
|
t. sk.: kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības, ECB un NCB |
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidentu sektori |
||||||||||||||||||||||||||||||||
t. sk. kredītiestādes |
Centrālā valdība (S.1311) |
Pārējā valdība |
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) |
Apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
Pensiju fondi (S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) |
t. sk. kredītiestādes |
Centrālā valdība (S.1311) |
Pārējā valdība |
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) |
Apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
Pensiju fondi (S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) |
|||||||||||||||||||||||||||
|
t. sk.: CDP (2) |
t. sk.: FIS |
|
t. sk.: CDP (2) |
t. sk.: FIS |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
PASĪVI |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 1 gadu |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
t. sk. grupas iekšējās pozīcijas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
t. sk. pārvedami noguldījumi |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
t. sk. līdz 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
t. sk. sindicētie kredīti |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
t. sk. pārvedami noguldījumi |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
līdz 3 mēnešiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 3 mēnešiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
t. sk. ilgāk par 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
līdz 3 mēnešiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 3 mēnešiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
t. sk. ilgāk par 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
# |
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
||||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
||||||||
t. sk. līdz 2 gadiem un atļautā pamatkapitāla garantiju mazāku par 100 % |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
||||||||
ilgāk par 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
||||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
||||||||
t. sk. līdz 2 gadiem un atļautā pamatkapitāla garantiju mazāku par 100 % |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
||||||||
ilgāk par 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
||||||||
SDR pretvērtība (5) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
BILANCES POSTEŅI |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
MFI |
Ne-MFI |
MFI |
Ne-MFI |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
t. sk. centrālā banka (S.121) |
t. sk. noguldījumus pieņemošas sabiedrības, izņemot centrālo banku (S.122) |
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidentu sektori |
|
t. sk.: centrālā banka (S.121) |
t. sk.: noguldījumus pieņemošas sabiedrības, izņemot centrālo banku (S.122) |
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidentu sektori |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||
Kopā: e) |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) f) |
Apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
Pensiju fondi (S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) |
Kopā: p) |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) f) |
Apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
Pensiju fondi (S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) |
|||||||||||||||||||||||||||||||
|
t. sk.: CDP (2) |
t. sk.: FIS |
Kopā |
Patēriņa kredīti |
Kredīti mājokļa iegādei |
Pārējie kredīti |
|
t. sk.: CDP (2) |
t. sk.: FIS |
Kopā |
Patēriņa kredīti |
Kredīti mājokļa iegādei |
Pārējie kredīti |
|||||||||||||||||||||||||||||||
|
t. sk.: PN/S (3) |
|
t. sk.: PN/S (3) |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
AKTĪVI |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
# |
# |
# |
# |
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
# |
# |
# |
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
# |
|
# |
# |
|
# |
# |
# |
# |
|
# |
# |
# |
# |
|
|
|
# |
|
# |
# |
|
# |
# |
# |
# |
|
# |
# |
# |
# |
# |
|
||||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 5 gadiem |
|
|
|
# |
|
# |
# |
|
# |
# |
# |
# |
|
# |
# |
# |
# |
|
|
|
# |
|
# |
# |
|
# |
# |
# |
# |
|
# |
# |
# |
# |
# |
|
||||||||
ilgāk par 5 gadiem |
|
|
|
# |
|
# |
# |
|
# |
# |
# |
# |
|
# |
# |
# |
# |
|
|
|
# |
|
# |
# |
|
# |
# |
# |
# |
|
# |
# |
# |
# |
|
|||||||||
t. sk. grupas iekšējās pozīcijas |
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
t. sk. sindicētie kredīti |
# |
|
|
# |
# |
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
# |
|
|
# |
# |
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
t. sk. reversie repo |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
# |
# |
# |
# |
|
|
# |
# |
# |
# |
|
|
|
|
|
|
|
# |
# |
# |
# |
|
|
# |
# |
# |
# |
|
|
|
|
|
|
||||||||
t. sk. atjaunojamie kredīti un pārsnieguma kredīti |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
# |
|
|
|
|
|
|
||||||||
t. sk. norēķinu karšu bezprocentu kredīts |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
# |
|
|
|
|
|
|
||||||||
t. sk. norēķinu karšu procentu kredīts |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
# |
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
||||||||
|
|
|
|
# |
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
līdz 1 gadam |
# |
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 2 gadiem |
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
# |
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
līdz 1 gadam |
# |
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 2 gadiem |
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
# |
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
NTF akcijas/daļas |
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
||||||||
Akcijas/daļas ieguldījumu fondos, izņemot NTF |
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
||||||||
Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi (tikai monetārais zelts) (5) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
||||||||
IMF debitoru parādi - aizņēmuma tiesības, SDR, citas prasības (5) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
2. tabula
Posteņi, kuriem nepieciešamas ceturkšņa plūsmu korekcijas (**)
BILANCES POSTEŅI |
|
|
|
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
MFI |
Ne-MFI |
MFI |
Ne-MFI |
Kopā |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Kopā |
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidentu sektori |
Kopā |
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidentu sektori |
|
Bankas |
Nebankas |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Kopā |
Centrālā valdība (S.1311) |
Pārējā valdība |
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) |
Apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
Pensiju fondi (S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) |
Kopā |
Centrālā valdība (S.1311) |
Pārējā valdība |
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) |
Apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
Pensiju fondi (S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) |
Valdība |
Pārējie rezidentu sektori |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Kopā |
Pavalsts valdība (S.1312) |
Vietējā valdība (S.1313) |
Sociālā nodrošinājuma fondi (S.1314) |
|
|
|
Patēriņa kredīti |
Kredīti mājokļa iegādei |
Pārējie kredīti |
Kopā |
Pavalsts valdība (S.1312) |
Vietējā valdība (S.1313) |
Sociālā nodrošinājuma fondi (S.1314) |
|
|
|
Patēriņa kredīti |
Kredīti mājokļa iegādei |
Pārējie kredīti |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Nekustamā īpašuma nodrošinājums |
Kopā |
|
Nekustamā īpašuma nodrošinājums |
|
Nekustamā īpašuma nodrošinājums |
|
Nekustamā īpašuma nodrošinājums |
Nekustamā īpašuma nodrošinājums |
Kopā |
|
Nekustamā īpašuma nodrošinājums |
|
Nekustamā īpašuma nodrošinājums |
|
Nekustamā īpašuma nodrošinājums |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
PASĪVI |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
t. sk. atvasinātie finanšu instrumenti |
# |
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
||||||||
t. sk. uzkrātie procenti par noguldījumiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
AKTĪVI |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
# |
|
# |
|
# |
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
# |
|
# |
|
# |
|
# |
# |
# |
|
||||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
# |
# |
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
# |
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 5 gadiem |
|
|
|
|
|
# |
# |
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
# |
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 5 gadiem |
|
|
|
|
|
# |
# |
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
# |
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
# |
|
# |
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
# |
|
# |
|
# |
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
# |
# |
|
||||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
# |
# |
# |
|
# |
# |
# |
# |
# |
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
# |
# |
|
# |
# |
# |
# |
# |
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 1 gadu |
|
|
|
|
|
# |
# |
# |
|
# |
# |
# |
# |
# |
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
# |
# |
|
# |
# |
# |
# |
# |
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
# |
# |
# |
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
# |
# |
# |
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
NTF akcijas/daļas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Akcijas/daļas ieguldījumu fondos, izņemot NTF |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
t. sk. atvasinātie finanšu instrumenti |
# |
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
||||||||
t. sk. uzkrātie procenti par kredītiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
3.a tabula
Vērtspapīrošana un citi kredītu pārvedumi – posteņi, kuriem nepieciešamas mēneša plūsmu korekcijas (***)
BILANCES POSTEŅI |
|
|
|
||||||||||||||||||||||||
MFI |
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidentu sektori |
MFI |
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidentu sektori |
||||||||||||||||||||||
Kopā |
Pārējā valdība (S.1312+S.1313+S.1314) |
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) |
Apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
Pensiju fondi (S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) |
Kopā |
Pārējā valdība (S.1312+S.1313+S.1314) |
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) |
Apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
Pensiju fondi (S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) |
||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
3.b tabula
Vērtspapīrošana un citi kredītu pārvedumi – posteņi, kuriem nepieciešamas ceturkšņa plūsmu korekcijas (*****)
BILANCES POSTEŅI |
|
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||
MFI |
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidentu sektori |
MFI |
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidentu sektori |
||||||||||||||||||||||||||||
Kopā |
Pārējā valdība (S.1312+S.1313+S.1314) |
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) |
Apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
Pensiju fondi (S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) |
Kopā |
Pārējā valdība (S.1312+S.1313+S.1314) |
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) |
Apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
Pensiju fondi (S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) |
||||||||||||||||
Patēriņa kredīti |
Kredīti mājokļa iegādei |
Pārējie kredīti |
Patēriņa kredīti |
Kredīti mājokļa iegādei |
Pārējie kredīti |
||||||||||||||||||||||||||||
|
PN/S (7) |
|
PN/S (7) |
||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
ir FIS |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 5 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
ilgāk par 5 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 5 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
ilgāk par 5 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
Kredīta mērķis |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 5 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
ilgāk par 5 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 5 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
ilgāk par 5 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 5 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
ilgāk par 5 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
4. tabula
Vērtspapīrošana un citi kredītu pārvedumi – no MFI bilances svītroti kredīti
BILANCES POSTEŅI |
|
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||
MFI |
Ne-MFI |
MFI |
Ne-MFI |
||||||||||||||||||||||||||||||
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidentu sektori |
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidentu sektori |
||||||||||||||||||||||||||||||
Kopā |
Pārējā valdība (S.1312+S.1313+S.1314) |
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) |
Apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
Pensiju fondi (S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) |
Kopā |
Pārējā valdība (S.1312+S.1313+S.1314) |
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) |
Apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
Pensiju fondi (S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) |
||||||||||||||||
Patēriņa kredīti |
Kredīti mājokļa iegādei |
Pārējie kredīti |
Patēriņa kredīti |
Kredīti mājokļa iegādei |
Pārējie kredīti |
||||||||||||||||||||||||||||
|
PN/S (9) |
|
PN/S (9) |
||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
|
|
M |
M |
|
M |
M |
M |
M |
M |
M |
|
M |
M |
|
M |
M |
M |
M |
M |
M |
M |
||||||||||||
Kredīta mērķis |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Q |
Q |
Q |
Q |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Q |
Q |
Q |
Q |
|
||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
Q |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Q |
|
|
|
|
|
||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 5 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
Q |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Q |
|
|
|
|
|
||||||
ilgāk par 5 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
Q |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Q |
|
|
|
|
|
||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
kredītu pārvedumu ietekmi |
|
M |
M |
|
M |
M |
M |
M |
M |
M |
|
M |
M |
|
M |
M |
M |
M |
M |
M |
M |
||||||||||||
Kredīta mērķis |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Q |
Q |
Q |
Q |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Q |
Q |
Q |
Q |
|
||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
Q |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Q |
|
|
|
|
|
||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 5 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
Q |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Q |
|
|
|
|
|
||||||
ilgāk par 5 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
Q |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Q |
|
|
|
|
|
||||||
M
Mēneša datu prasības
Q
Ceturkšņa datu prasības |
2. DAĻA
Statistika par elektronisko naudu
1. tabula
Mēneša statistikas pārskatu sniegšanas prasības attiecībā uz elektronisko naudu, ko emitējušas MFI, kurām nav piešķirts atbrīvojums saskaņā ar 9. panta 1. punktu Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33)
BILANCES POSTEŅI |
|
|
|
|
||||||||
PASĪVI |
||||||||||||
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
||||||||
t. sk. elektroniskā nauda |
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
||||||||
t. sk. elektroniskā nauda |
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
2. tabula
Gada statistikas pārskatu sniegšanas prasības attiecībā uz elektronisko naudu, ko emitējušas visas tās elektroniskās naudas iestādes, kuras nav kredītiestādes, vai mazās MFI, kurām piešķirts atbrīvojums saskaņā ar 9. panta 1. punktu Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33)
BILANCES POSTEŅI |
|
|
|
|
||||||||
KOPĒJIE AKTĪVI/PASĪVI |
||||||||||||
Kopējie aktīvi/pasīvi (visas valūtas), |
|
|
|
|
||||||||
t. sk. elektroniskās naudas iestādes, |
|
|
|
|
||||||||
t. sk. MFI, izņemot kredītiestādes, |
|
|
|
|
||||||||
t. sk. MFI, kurām piešķirts atbrīvojums saskaņā ar 9. panta 1. punktu Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), |
|
|
|
|
||||||||
t. sk. ne-MFI elektroniskās naudas emitenti |
|
|
|
|
||||||||
PASĪVI |
||||||||||||
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
||||||||
t. sk. elektroniskā nauda, |
|
|
|
|
||||||||
t. sk. emitējušas MFI, izņemot kredītiestādes, |
|
|
|
|
||||||||
t. sk. emitējušas MFI, kurām piešķirts atbrīvojums saskaņā ar 9. panta 1. punktu Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), |
|
|
|
|
||||||||
t. sk. emitējušas ne-MFI, kuras emitē elektronisko naudu emitenti |
|
|
|
|
3. DAĻA
PŽI un centrālās valdības statistika
PŽI un centrālās valdības statistikas prasības aptver to monetārās saistības pret euro zonas rezidentu ne-monetārām finanšu iestādēm un to turējumus skaidrā naudā un euro zonas MFI emitētos vērtspapīros. Tiek sagaidīts, ka NCB sniedz datus ECB par nenomaksātajām summām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1074/2013 (ECB/2013/39), I pielikumā izklāstīto shēmu un par plūsmu korekcijām saskaņā ar turpmāk izklāstīto 1. tabulu.
Ja uz konkrēto valsti neattiecas pārskatu sniegšanas sektors (piemēram, tajā nav tādu PŽI, kā definēts Regulā (ES) Nr. 1074/2013 (ECB/2013/39), un centrālās valdības pozīcijas ir nenozīmīgas), NCB var nesniegt šo sēriju kopumu.
1. tabula
PŽI un centrālās valdības dati – posteņi, kuriem nepieciešamas mēneša plūsmu korekcijas (******)
BILANCES POSTEŅI |
Euro zona |
|||||||||||||||||||||||
MFI |
|
|
||||||||||||||||||||||
MFI |
Ne-MFI |
MFI |
Ne-MFI |
|||||||||||||||||||||
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidentu sektori |
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidentu sektori |
|||||||||||||||||||||
Centrālā valdība (S.1311) |
Pārējā valdība (S.1312+S.1313+S.1314) |
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) |
Apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
Pensiju fondi (S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) |
Centrālā valdība (S.1311) |
Pārējā valdība (S.1312+S.1313+S.1314) |
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) |
Apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
Pensiju fondi (S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) |
|||||||
AKTĪVI |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
1.e t.sk. euro |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
ilgāk par 1 gadu un līdz 5 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
ilgāk par 5 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
līdz 1 gadam |
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
līdz 1 gadam |
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
PASĪVI |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
līdz 3 mēnešiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
līdz 3 mēnešiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
4. DAĻA
Ārpusbilances posteņi
1. sadaļa. Mēneša ārpusbilances posteņi, lai iegūtu un novērtētu monetāros rādītājus un tiem atbilstošos pretvērtību posteņus
1. tabula (*******)
ECB/NCB dati
|
Iekšzeme |
Euro zona, izņemot iekšzemi |
Pārējā pasaule |
Kopā |
||
PASĪVI |
||||||
|
|
|
|
|
||
t. sk. banknotes |
|
|
|
|
||
|
|
|
|
# |
||
|
|
|
|
# (10) |
||
tostarp monētas |
|
|
|
|
||
|
|
|
|
# |
||
|
|
|
|
# (10) |
||
|
|
|
|
|
||
Līdz 1 gadam |
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
||
t. sk. uzkrājumi par noguldījumiem, |
|
|
|
† |
||
t. sk. tranzīta posteņi, |
|
|
|
† |
||
t. sk. pagaidu posteņi, |
|
|
|
† |
||
t. sk. atvasinātie finanšu instrumenti, |
|
|
|
† |
||
t. sk. Eurosistēmas iekšējās saistības euro banknošu sadales rezultātā |
|
|
||||
AKTĪVI |
||||||
|
|
|
|
|
||
t. sk. uzkrājumi par kredītiem, |
|
|
|
† |
||
t. sk. tranzīta posteņi, |
|
|
|
† |
||
t. sk. pagaidu posteņi, |
|
|
|
† |
||
t. sk. atvasinātie finanšu instrumenti, |
|
|
|
† |
||
t. sk. Eurosistēmas iekšējās prasības euro banknošu sadales rezultātā |
|
|
2. tabula (********)
Pārējo MFI dati
|
Iekšzeme |
Euro zona, izņemot iekšzemi |
Pārējā pasaule |
Kopā |
||
PASĪVI |
||||||
|
|
|
|
|
||
No bilances nesvītrotiem kredītiem pretējas saistības (13) |
† |
† |
† |
|
||
|
|
|
|
|
||
Līdz 1 gadam |
# |
# |
# |
|
||
Euro |
# |
# |
# |
|
||
Ārvalstu valūtas |
# |
# |
# |
|
||
Ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
# |
# |
# |
|
||
Euro |
# |
# |
# |
|
||
Ārvalstu valūtas |
# |
# |
# |
|
||
|
|
|
|
|
||
tostarp uzkrājumi |
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
||
t. sk. uzkrājumi par noguldījumiem, |
|
|
|
† |
||
t. sk. tranzīta posteņi, |
|
|
|
† |
||
t. sk. pagaidu posteņi, |
|
|
|
† |
||
t. sk. atvasinātie finanšu instrumenti, |
|
|
|
† |
||
t. sk. uzkrājumi |
|
|
|
|||
AKTĪVI |
||||||
|
|
|
|
|
||
t. sk. uzkrājumi par kredītiem, |
|
|
|
† |
||
t. sk. tranzīta posteņi, |
|
|
|
† |
||
t. sk. pagaidu posteņi, |
|
|
|
† |
||
t. sk. atvasinātie finanšu instrumenti, |
|
|
|
† |
2. sadaļa. Mēneša ārpusbilances posteņi, lai iegūtu svēruma informāciju MFI procentu likmju statistikai
Pārējo MFI dati (krājumi)
Pārējo MFI izsniegtie euro kredīti norādītām “pārējo rezidentu” apakškategorijām |
||||||
AKTĪVI |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības u. c. (S.14+S.15) |
||||
Patēriņa kredīti |
Mājokļu kredīti |
Pārējie (atlikums) |
||||
|
|
|
|
|
||
Kredīti |
|
|
|
|
||
t. sk. euro |
|
|
|
|
||
Līdz 1 gadam |
|
|
|
|
||
Ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
|
|
|
|
||
Ilgāk par 2 gadiem un līdz 5 gadiem |
|
|
|
|
||
Ilgāk par 5 gadiem |
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
||
Kredīti |
|
|
|
|
||
t. sk. euro |
|
|
|
|
||
Līdz 1 gadam |
|
|
|
|
||
Ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
|
|
|
|
||
Ilgāk par 2 gadiem un līdz 5 gadiem |
|
|
|
|
||
Ilgāk par 5 gadiem |
|
|
|
|
3. sadaļa. Ceturkšņa ārpusbilances posteņi monetārās savienības finanšu kontu sagatavošanai
NCB/ECB/pārējo MFI dati (*********) , (**********)
|
Iekšzeme |
Euro zona, izņemot iekšzemi |
Pārējā pasaule |
Kopā |
||||||||||||
MFI |
Centrālā valdība |
CFS |
AS |
PF |
NFS |
MFI |
Centrālā valdība |
CFS |
AS |
PF |
NFS |
|||||
PASĪVI |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
t. sk. uzkrātie procenti |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
t. sk. uzkrājumi par emitētajiem parāda vērtspapīriem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
t. sk. mājsaimniecību neto kapitāls pensiju fondu rezervēs |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# (17) |
||
t. sk. pārvērtēšanas konti |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
t. sk. saistības pret nerezidentu filiālēm/birojiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
t. sk. pasīvu korekcijas konti |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
t. sk. debeta atlikums ienākumu/izdevumu kontos; pašreizējā/iepriekšējā gada peļņa/zaudējumi; vērtspapīru aizdošanas darījumi; īsās vērtspapīru pozīcijas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
AKTĪVI |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
tostarp uzkrātie procenti |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
Līdz 1 gadam |
|
# |
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
# |
|
||
t. sk. euro |
|
# |
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
# |
|
||
Ilgāk par 1 gadu |
|
# |
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
# |
|
||
t. sk. euro |
|
# |
|
|
|
|
|
# |
|
|
|
|
# |
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
biržas sarakstos iekļautās akcijas |
# |
|
# |
# |
# |
# |
# |
|
# |
# |
# |
# |
# |
|
||
biržas sarakstā neiekļautas akcijas |
# |
|
# |
# |
# |
# |
# |
|
# |
# |
# |
# |
# |
|
||
pārējais pašu kapitāls |
# |
|
# |
# |
# |
# |
# |
|
# |
# |
# |
# |
# |
|
||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
t. sk. uzkrājumi par parāda vērtspapīriem turējumā |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
t. sk. apdrošināšanas prēmiju priekšsamaksa un nesamaksāto apdrošināšanas atlīdzību prasību rezerves |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
# (19) |
||
t. sk. pārvērtēšanas konti |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
t. sk. prasības/kapitāla ieguldījumi nerezidentu filiālēs/birojos |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||
t. sk. aktīvu korekcijas konti |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
t. sk. kredīta atlikums ienākumu/izdevumu kontos; pašreizējā/iepriekšējā gada peļņa/zaudējumi; pašu akcijas, vērtspapīru aizdošanas darījumi |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
5. DAĻA
Rezervju bāzes statistika
1. tabula
Bilances posteņu dati, kas vajadzīgi, lai apkopotu rezervju bāzes statistiku
BILANCES POSTEŅI |
Pasaule Euro zonas pārējās MFI, uz kurām neattiecas rezerves prasības; euro zonas ne-MFI un pārējā pasaule |
Kopā |
||
PASĪVI |
|
|
||
|
|
|
||
|
R1 |
|
||
|
|
|||
|
|
|||
|
|
|
||
|
R2 |
|
||
|
|
|||
|
R3 |
|
||
|
|
|
||
līdz 2 gadiem |
R4 |
|
||
ilgāk par 2 gadiem (20) |
|
R5 |
2. tabula
Bilances posteņu dati, kas nepieciešami kontroles nolūkiem
|
|
||
Nav nošķirti |
|||
Vienreizējs atskaitījums |
R6 |
Vienreizēja atskaitījuma aprēķināšana kontroles nolūkā (R6)
Vienreizējs atskaitījums Atskaitījums tiek piemērots katrai kredītiestādei. Katra kredītiestāde atskaita maksimālo vienreizējo atskaitījumu, kas paredzēts, lai samazinātu ar ļoti nelielu rezervju prasību pārvaldību saistītos administratīvos izdevumus. Ja [rezervju bāze × rezervju rādītājs] ir mazāka par EUR 100 000, tad vienreizējais atskaitījums ir vienāds ar [rezervju bāze × rezervju rādītājs]. Ja [rezervju bāze × rezervju rādītājs] ir lielāka par vai vienāda ar EUR 100 000, vienreizējais atskaitījums ir vienāds ar EUR 100 000. Iestādes, kurām atļauts sniegt statistikas datus par to konsolidēto rezervju bāzi kā grupai (kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) III pielikuma 2. daļas 1. sadaļā), obligātās rezerves tur, izmantojot vienu no attiecīgās grupas iestādēm, kas rīkojas kā starpnieks vienīgi šo iestāžu vārdā. Šajā gadījumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 11. pantu tikai visa grupa kopā var atskaitīt vienreizējo atskaitījumu.
Obligātās (jeb “prasītās”) rezerves aprēķina šādi:
Obligātās (jeb “prasītās”) rezerves = rezervju bāze × rezervju attiecība - vienreizējais atskaitījums
Rezervju rādītāju piemēro saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9).
6. DAĻA
Makroekonomikas rādītāju statistika
Kredītiestāžu bilances posteņu dati makroekonomikas rādītāju sagatavošanai
BILANCES POSTEŅI |
|
|
|
|
||||||||||
MFI |
ne-MFI |
MFI |
ne-MFI |
|||||||||||
PASĪVI |
||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Līdz 2 gadiem |
|
|
|
|
|
MR1 |
||||||||
AKTĪVI |
||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Līdz 2 gadiem |
MR2 |
|
MR3 |
|
|
|
7. DAĻA
NTF bilances statistika
1. Tabula
NTF – Krājumi
Ceturkšņa sērijas
BILANCES POSTEŅI |
|
|
|
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||
Kopā |
MFI |
Ne-MFI |
Kopā |
MFI |
Ne-MFI |
Kopā |
Bankas |
Nebankas |
|||||||||||||||||||||||||||||
Kopā |
Valdība (S.13) |
Citi rezidenti |
Kopā |
Valdība (S.13) |
Citi rezidenti |
Valdība |
Citi nerezidentu sektori |
||||||||||||||||||||||||||||||
Centrālā valdība (S.1311) |
Pārējā valdība (S.1312+S.1313+S.1314) |
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
CFS+ finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) |
Apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
Pensiju fondi (S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) |
Centrālā valdība (S.1311) |
Pārējā valdība (S.1312+S.1313+S.1314) |
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
CFS+ finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) |
Apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
Pensiju fondi (S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) |
||||||||||||||||||||
PASĪVI |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Noguldījumi |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
NTF akcijas/daļas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||
Kapitāls un rezerves |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Pārējie pasīvi |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
AKTĪVI |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Kredīti |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||
Pašu kapitāls |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Kopā valūtas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 1 gadu |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Euro |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Ārvalstu valūtas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Pašu kapitāls |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Ieguldījumu fondu akcijas/daļas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
NTF akcijas/daļas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Akcijas/daļas ieguldījumu fondos, izņemot NTF |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Pārējie aktīvi |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
t.sk. atvasinātie finanšu instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
(Mēneša un ceturkšņa) prasības, kas attiecas uz MFI saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33). (Ceturkšņa) prasības, kas attiecas uz IF saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38), ko par NTF paziņo kā papildposteņus, ja tie ir pieejami NCB. |
NTF – Pārklasificēšanas
Ceturkšņa sērijas
BILANCES POSTEŅI |
|
|
|
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||
Kopā |
MFI |
Ne-MFI |
Kopā |
MFI |
Ne-MFI |
Kopā |
Bankas |
Nebankas |
|||||||||||||||||||||||||||||
Kopā |
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidenti |
Kopā |
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidenti |
Valdība |
Pārējie nerezidentu sektori |
||||||||||||||||||||||||||||||
Centrālā valdība (S.1311) |
Pārējā valdība (S.1312+S.1313+S.1314) |
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
CFS+ finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) |
Apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
Pensiju fondi (S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) |
Centrālā valdība (S.1311) |
Pārējā valdība (S.1312+S.1313+S.1314) |
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
CFS+ finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) |
Apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
Pensiju fondi (S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) |
||||||||||||||||||||
PASĪVI |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Noguldījumi |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
NTF akcijas/daļas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||
Kapitāls un rezerves |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Pārējie pasīvi |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
AKTĪVI |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Kredīti |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||
Parāda vērtspapīri turējumā |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Kopā valūtas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 1 gadu |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Euro |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Ārvalstu valūtas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Pašu kapitāls |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Ieguldījumu fondu akcijas/daļas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
NTF akcijas/daļas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Akcijas/daļas ieguldījumu fondos, izņemot NTF |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Pārējie aktīvi |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
t.sk. atvasinātie finanšu instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
(Mēneša un ceturkšņa) prasības, kas attiecas uz MFI saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33). (Ceturkšņa) prasības, kas attiecas uz IF saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38), ko par NTF paziņo kā papildposteņus, ja tie ir pieejami NCB. |
NTF – Pārvērtēšanas
Ceturkšņa sērijas
BILANCES POSTEŅI |
|
|
|
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||
Kopā |
MFI |
Ne-MFI |
Kopā |
MFI |
Ne-MFI |
Kopā |
Bankas |
Nebankas |
|||||||||||||||||||||||||||||
Kopā |
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidenti |
Kopā |
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidenti |
Valdība |
Pārējie nerezidentu sektori |
||||||||||||||||||||||||||||||
Centrālā valdība (S.1311) |
Pārējā valdība (S.1312+S.1313+S.1314) |
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
CFS+ finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) |
Apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
Pensiju fondi (S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) |
Centrālā valdība (S.1311) |
Pārējā valdība (S.1312+S.1313+S.1314) |
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
CFS+ finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) |
Apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
Pensiju fondi (S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) |
||||||||||||||||||||
PASĪVI |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Noguldījumi |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
NTF akcijas/daļas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||
Kapitāls un rezerves |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Pārējie pasīvi |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
AKTĪVI |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Kredīti |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||
Parāda vērtspapīri turējumā |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Kopā valūtas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 1 gadu |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Euro |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Ārvalstu valūtas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Pašu kapitāls |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Ieguldījumu fondu akcijas/daļas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
NTF akcijas/daļas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Akcijas/daļas ieguldījumu fondos, izņemot NTF |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Pārējie aktīvi |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
t.sk. atvasinātie finanšu instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
(Mēneša un ceturkšņa) prasības, kas attiecas uz MFI saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33). (Ceturkšņa) prasības, kas attiecas uz IF saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38), ko par NTF paziņo kā papildposteņus, ja tie ir pieejami NCB. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 9. panta 2. punktu NCB var piešķirt atbrīvojumu NTF attiecībā uz pārvērtēšanas korekciju paziņošanu. Ja attiecīgās summas ir būtiskas, NCB tomēr informācija jāsniedz, cik vien tas iespējams. |
2. Tabula
NTF – Krājumi
Ceturkšņa sērijas
BILANCES POSTEŅI |
Visas valūtas |
Euro |
Pārējās valūtas |
||||||
|
GBP |
USD |
JPY |
CHF |
|||||
AKTĪVI |
|
|
|
|
|
|
|
||
Kredīti |
|
|
|
|
|
|
|
||
Pārējā pasaule |
|
|
|
|
|
|
|
||
Parāda vērtspapīri turējumā |
|
|
|
|
|
|
|
||
Iekšzeme |
|
|
|
|
|
|
|
||
MFI emitēti |
|
|
|
|
|
|
|
||
Ne-MFI emitēti |
|
|
|
|
|
|
|
||
Euro zona, izņemot iekšzemi |
|
|
|
|
|
|
|
||
MFI emitēti |
|
|
|
|
|
|
|
||
Ne-MFI emitēti |
|
|
|
|
|
|
|
||
Pārējā pasaule |
|
|
|
|
|
|
|
||
(Ceturkšņa) prasības, kas attiecas uz MFI saskaņā ar Regulu ()ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33). |
8. DAĻA
Strukturālie finanšu rādītāji
1. |
Kredītiestāžu (KI) filiāļu skaits pārskata perioda beigās Šajā rādītājā iekļauj tikai KI piederošās filiāles. Institucionālu vienību, kas pašas nav KI, biroji nav jāietver pat tad, ja tās pieder tai pašai grupai kā KI. |
2. |
KI darbinieku skaits. Šis rādītājs attiecas uz KI darbinieku vidējo skaitu pārskata gadā. Finanšu iestāžu, kas pašas nav KI, darbinieki no tiem ir jāizslēdz, pat ja šīs iestādes pieder vienai un tai pašai grupai. |
3. |
Piecu lielāko KI daļa kopējos aktīvos (CR5). Šis rādītājs attiecas uz banku darbības koncentrāciju. NCB piemēro šādu nekonsolidētu kopsavilkuma pieeju, lai iegūtu šo rādītāju: a) sarindo visu pārskata sniedzēju KI bilanču kopsummas; b) aprēķina i) piecu lielāko bilanču kopsummu summu un ii) visu bilanču kopsummu; un c) aprēķina i) attiecību pret ii). Datus, kurus sniedz ECB, izsaka procentos, piem., 72,4296 % sniedz kā 72,4296 un nevis kā 0,7243. Lai arī tas, kuras ir piecas lielākās bankas, var laika gaitā mainīties, NCB ir jāsniedz ziņas tikai par piecu lielāko KI īpatsvaru konkrētā laikā (pārskata gada decembra beigās). |
4. |
Herfindāla indekss (HI) KI aktīvu kopsummai. Līdzīgi iepriekšējam rādītājam, arī šis attiecas uz banku darbības koncentrāciju. Ciktāl iespējams, nacionālajām centrālajām bankām jāievēro kopsavilkuma pieeja. Šajā gadījumā HI aprēķinā ir jāiekļauj katras grupā ietvertās KI kopsavilkuma bilance, varbūt izmantojot šo iestāžu gada finanšu pārskatos atrodamo grāmatvedības informāciju. Ja ne visas KI ir atlikušās grupas datos, datus ekstrapolē. HI iegūst, saskaitot visu banku sektora KI tirgus daļu kvadrātus un sniedz ECB saskaņā ar šādu formulu:
|
5. |
Apdrošināšanas sabiedrību kopējie ieguldījumi (21) . Šis rādītājs attiecas uz šo sabiedrību kopējiem finanšu aktīviem, ko iegūst, no kopsavilkuma kopējās bilances atskaitot nefinanšu aktīvus (piemēram, pamatlīdzekļus). Vajadzības gadījumā skaitļus ekstrapolē, lai nodrošinātu 100 % aptveramību. Ja nav pieejama atsevišķa informācija par apdrošināšanas sabiedrībām, šo rādītāju var apvienot ar rādītāju “Pensiju fondu pārvaldībā esošo aktīvu kopsumma”, izveidojot vienu rādītāju. NCB sērija ir jānorāda, ja pieņem “apvienotu” ierakstīšanu. |
6. |
Pensiju fondu pārvaldībā esošo aktīvu kopsumma (22) . Šis rādītājs attiecas uz pensiju fondu pārvaldībā esošo aktīvu kopsavilkuma bilances kopsummu. Ja nav pieejama atsevišķa informācija par pensiju fondiem, šo rādītāju var apvienot ar rādītāju “Apdrošināšanas sabiedrību pārvaldībā esošo aktīvu kopsumma”, izveidojot vienu rādītāju. Šajā gadījumā attiecībā uz rādītāju “Pensiju fondu pārvaldībā esošo aktīvu kopsumma” jāiesniedz nulles paziņojums. |
7. |
Pārējo ES valstu KI filiāļu skaits. Šis rādītājs attiecas uz pārskatu sniedzošajā valstī atrodošos tādu filiāļu skaitu, kuras pieder KI, kas ir pārējo ES valstu rezidenti. Ja KI kādā valstī ir vairākas filiāles, tās uzskata par vienu filiāli. NCB nodrošina, ka dati par laiku no 1999. gada beigām atbilst datiem, par kuriem dati sniegti saskaņā ar MFI sarakstu. |
8. |
Pārējo ES valstu KI filiāļu kopējie aktīvi. Šis rādītājs attiecas uz to filiāļu kopsavilkuma bilances kopsummu, kuras aptver rādītājs “Pārējo ES valstu KI filiāļu skaits”. |
9. |
Pārējo ES valstu KI meitassabiedrību skaits. Šis rādītājs attiecas uz pārskatu sniedzošajā valstī atrodošos tādu meitassabiedrību skaitu, kurus kontrolē KI, kas ir pārējo ES valstu rezidenti. Skaita tikai tās meitassabiedrības, kas pašas ir KI. |
10. |
Pārējo ES valstu KI meitassabiedrību kopējie aktīvi. Šis rādītājs attiecas uz to meitassabiedrību kopsavilkuma bilances kopsummu, kuras aptver rādītājs “Pārējo ES valstu KI meitassabiedrību skaits”. |
11. |
Ārpus ES valstu KI filiāļu skaits. Šis rādītājs attiecas uz pārskatu sniedzošajā valstī atrodošos tādu filiāļu skaitu, kuras pieder KI, kas ir rezidenti ārpus ES esošā valstī. Ja bankai kādā valstī ir vairākas filiāles, tās uzskata par vienu filiāli. NCB nodrošina, ka dati atbilst tiem datiem, par kuriem sniedz pārskatus saskaņā ar MFI sarakstu. |
12. |
Ārpus ES valstu KI filiāļu kopējie aktīvi. Šis rādītājs attiecas uz to filiāļu kopsavilkuma bilances kopsummu, kuras aptver rādītājs “Ārpus ES valstu KI filiāļu skaits”. |
13. |
Ārpus ES valstu KI meitassabiedrību skaits. Šis rādītājs attiecas uz pārskatu sniedzošajā valstī atrodošos tādu meitassabiedrību skaitu, kuras kontrolē KI, kas ir rezidenti valstīs, kuras nav ES dalībvalstis. |
14. |
Ārpus ES valstu KI meitassabiedrību kopējie aktīvi. Šis rādītājs attiecas uz to meitassabiedrību kopsavilkuma bilances kopsummu, kuras aptver rādītājs “Ārpus ES valstu KI meitassabiedrību skaits”. |
15. |
Pārējo euro zonas dalībvalstu KI filiāļu skaits. Šis rādītājs attiecas uz pārskatu sniedzošajā valstī atrodošos tādu filiāļu skaitu, kuras pieder KI, kas ir pārējo euro zonas dalībvalstu rezidenti. Ja bankai kādā valstī ir vairākas filiāles, tās uzskata par vienu filiāli. NCB nodrošina, ka dati atbilst datiem, par kuriem sniedz pārskatu saskaņā ar MFI sarakstu. |
16. |
Pārējo euro zonas dalībvalstu KI filiāļu kopējie aktīvi. Šis rādītājs attiecas uz to filiāļu kopsavilkuma bilances kopsummu, kurus aptver rādītājs “Pārējo euro zonas dalībvalstu KI filiāļu skaits”. |
17. |
Pārējo euro zonas dalībvalstu KI meitassabiedrību skaits. Šis rādītājs attiecas uz pārskatā sniedzējā valstī atrodošos tādu meitassabiedrību skaitu, kuras kontrolē KI, kas ir pārējo euro zonas dalībvalstu rezidenti. |
18. |
Pārējo euro zonas dalībvalstu KI meitassabiedrību kopējie aktīvi. Šis rādītājs attiecas uz to meitassabiedrību kopsavilkuma bilances kopsummu, kuras aptver rādītājs “Pārējo euro zonas dalībvalstu KI meitassabiedrību skaits”. |
1. tabula
Strukturālie finanšu rādītāji (krājumi)
Strukturālie rādītāji |
|
|
|
|
|||||||||||
Kredītiestādes |
Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi |
Kredītiestādes |
Kredītiestādes |
Kredītiestādes |
|||||||||||
Kopā |
Apdrošināšanas sabiedrības |
Pensiju fondi |
|||||||||||||
KI darbinieku skaits |
S1 |
|
|
|
|
|
|
||||||||
KI filiāļu skaits |
S2 |
|
|
|
S3 |
S4 |
S5 |
||||||||
KI meitasuzņēmumu skaits |
|
|
|
|
S6 |
S7 |
S8 |
||||||||
Herfindāla indekss (Herfindahl index) KI kopējiem aktīviem |
S9 |
|
|
|
|
|
|
||||||||
5 lielāko KI daļa kopējos aktīvos (CR5) |
S10 |
|
|
|
|
|
|
||||||||
Kopā aktīvi |
|
S11 |
S12 |
S13 |
|
|
|
||||||||
Kopā filiāļu aktīvi |
|
|
|
|
S14 |
S15 |
S16 |
||||||||
Kopā meitasuzņēmumu aktīvi |
|
|
|
|
S17 |
S18 |
S19 |
2. tabula
Strukturālie finanšu rādītāji (plūsmu korekcijas)
Strukturālie rādītāji |
|
|
|
|
|||||||||||
Kredītiestādes |
Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi |
Kredītiestādes |
Kredītiestādes |
Kredītiestādes |
|||||||||||
Kopā |
Apdrošināšanas sabiedrības |
Pensiju fondi |
|||||||||||||
Pārklasificēšanas un citas korekcijas |
|||||||||||||||
Kopā aktīvi |
|
S20 |
S21 |
S22 |
|
|
|
||||||||
Kopā filiāļu aktīvi |
|
|
|
|
S23 |
S24 |
S25 |
||||||||
Kopā meitasuzņēmumu aktīvi |
|
|
|
|
S26 |
S27 |
S28 |
||||||||
Pārējās pārvērtēšanas korekcijas |
|||||||||||||||
Kopā aktīvi |
|
S29 |
S30 |
S31 |
|
|
|
||||||||
Kopā filiāļu aktīvi |
|
|
|
|
S32 |
S33 |
S34 |
||||||||
Kopā meitasuzņēmumu aktīvi |
|
|
|
|
S35 |
S36 |
S37 |
9. DAĻA
Konsolidētie banku dati
1.A tabula
Gada KBD – Pārskatu sniedzēji
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
||||||
|
|
|
|
||||||||
Individuālu kredītiestāžu skaits |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Banku grupās konsolidētu kredītiestāžu skaits |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Banku grupu skaits |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kopā kredītiestāžu skaits* |
|
|
|
|
|
|
|
1.B tabula
Gada KBD – Rentabilitāte un efektivitāte
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
||||||
|
|
|
|
||||||||
SAIMNIECISKĀ DARBĪBA |
|||||||||||
Finanšu un darbības ieņēmumi un izmaksas |
|||||||||||
Procentu ieņēmumi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Skaidrā nauda un naudas atlikums kontos centrālajā bankā |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Finanšu aktīvi turēti tirdzniecībai [ja uzskaita atsevišķi]* |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Finanšu aktīvi, uzskaitot pēc patiesās vērtības peļņas vai zaudējumu aprēķinā [ja uzskaita atsevišķi]* |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Finanšu aktīvi pārdošanai* |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kredīti un debitoru parādi [t. sk. finanšu līzingi]* |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi* |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Atvasinātie finanšu instrumenti – risku ierobežošanas uzskaite, procentu likmju risks* |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pārējie aktīvi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Procentu izmaksas) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Centrālo banku noguldījumi) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Finanšu saistības turētas tirdzniecībai [ja uzskaita atsevišķi])* |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Finanšu saistības, uzskaitot pēc patiesās vērtības peļņas vai zaudējumu aprēķinā [ja uzskaita atsevišķi])* |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Finanšu saistības pēc amortizētajām izmaksām)* |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Atvasinātie finanšu instrumenti – risku ierobežošanas uzskaite, procentu likmju risks)* |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Pārējie pasīvi) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Pēc pieprasījuma atmaksājama akciju kapitāla izmaksas) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Tīrie procentu ieņēmumi [visi dati]* |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Tīrie procentu ieņēmumi [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|||||||||||
Dividenžu ieņēmumi [visi dati]* |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Finanšu aktīvi turēti tirdzniecībai [ja uzskaita atsevišķi] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Finanšu aktīvi, uzskaitot pēc patiesās vērtības peļņas vai zaudējumu aprēķinā [ja uzskaita atsevišķi] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Finanšu aktīvi pārdošanai |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Dividenžu ieņēmumi [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus]* |
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|||||||||||
Komisijas maksu ieņēmumi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Komisijas maksu izdevumi) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Tīrie komisijas maksu ieņēmumi [visi dati]* |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Tīrie komisijas maksu ieņēmumi [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus]* |
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|||||||||||
Tīrā realizētā finanšu aktīvu un pasīvu peļņa (zaudējumi), neuzskaitot pēc patiesās vērtības peļņas vai zaudējumu aprēķinā* |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Finanšu aktīvi pārdošanai |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kredīti un debitoru parādi [t. sk. finanšu līzingi] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Finanšu saistības pēc amortizētajām izmaksām |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pārējie |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Tirdzniecībai turēto finanšu aktīvu un pasīvu tīrā peļņa (zaudējumi)* |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pašu kapitāla instrumenti un saistītie atvasinātie finanšu instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Procentu likmes instrumenti un saistītie atvasinātie finanšu instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Valūtas darījumi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kredītriska instrumenti un saistītie atvasinātie finanšu instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Preces un saistītie atvasinātie finanšu instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pārējie [t. sk. atvasinātie finanšu hibrīdinstrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Finanšu aktīvu un pasīvu tīrā peļņa (zaudējumi), uzskaitot pēc patiesās vērtības peļņas vai zaudējumu aprēķinā* |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Risku ierobežošanas uzskaites tīrā peļņa (zaudējumi) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|||||||||||
Valūtas kursu tīrā starpība |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Tirdzniecības un valūtas maiņas rezultāti [visi dati] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Tirdzniecības un valūtas maiņas rezultāti [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|||||||||||
Pārdošanai neturēto aktīvu un pasīvu svītrošanas tīrā peļņa (zaudējumi) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pārējie darbības ieņēmumi [visi dati] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pārējie darbības ieņēmumi [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|||||||||||
(Pārējās darbības izmaksas) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kopā darbības ieņēmumi [visi dati]* |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kopā darbības ieņēmumi [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|||||||||||
(Administrācijas izmaksas) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Personāla izmaksas) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Vispārējās un administratīvās izmaksas) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Amortizācija) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Pamatlīdzekļi) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Ieguldījuma īpašumi) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Nemateriālie aktīvi [izņemot nemateriālo vērtību]) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Kopā darbības izmaksas) [visi dati]* |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Kopā darbības izmaksas) [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|||||||||||
(Uzkrājumi) [visi dati] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Uzkrājumi) [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Vērtības samazinājums) [visi dati] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Finanšu aktīvu vērtības samazinājums, neuzskaitot pēc patiesās vērtības peļņas vai zaudējumu aprēķinā) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Finanšu aktīvi, uzskaitot pēc cenas [nekotēts pašu kapitāls])* |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Finanšu aktīvi pārdošanai)* |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Kredīti un debitoru parādi [t. sk. finanšu līzingi])* |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi)* |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Nefinanšu aktīvu vērtības samazinājums) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Pamatlīdzekļi) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Ieguldījuma īpašumi) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Nemateriālā vērtība) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Nemateriālie aktīvi [izņemot nemateriālo vērtību]) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Ieguldījumi asociētajās sabiedrībās un kopuzņēmumos, uzskaitot ar pašu kapitāla metodi) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Pārējie) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Vērtības samazinājums) [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Finanšu aktīvu tīrā vērtības korekcija/samazinājums [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Nefinanšu aktīvu tīrā vērtības korekcija/samazinājums [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Negatīvā nemateriālā vērtība, nekavējoties uzrādot peļņā vai zaudējumos |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Peļņas (zaudējumu) daļa asociētajās sabiedrībās un kopuzņēmumos, uzskaitot ar pašu kapitāla metodi) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pārdošanai turētu ilgtermiņa aktīvu un atsavināšanas grupu peļņa (zaudējumi), kas nekvalificējas kā pārtraucamā darbība |
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|||||||||||
KOPĒJĀ SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS PEĻŅA (ZAUDĒJUMI) PIRMS NODOKĻU NOMAKSAS |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Nodokļu (izmaksas) ieņēmumi saistībā ar pamatdarbības peļņu vai zaudējumiem |
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|||||||||||
KOPĒJĀ SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS PEĻŅA (ZAUDĒJUMI) PĒC NODOKĻU NOMAKSAS [visi dati] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
KOPĒJĀ SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS PEĻŅA (ZAUDĒJUMI) PĒC NODOKĻU NOMAKSAS [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pārtraucamās darbības peļņa (zaudējumi) pēc nodokļu nomaksas |
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|||||||||||
KOPĒJĀ PEĻŅA (ZAUDĒJUMI) PĒC NODOKĻU NOMAKSAS UN PĀRTRAUCAMĀS DARBĪBAS [visi dati]* |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Peļņa (zaudējumi), kas attiecināmi uz mazākuma līdzdalību |
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|||||||||||
PEĻŅA (ZAUDĒJUMI), KAS ATTIECINĀMI UZ MĀTESUZŅĒMUMA KAPITĀLA TURĒTĀJIEM |
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|||||||||||
Iestādes ar kapitāla atdevi < 0 |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Iestādes ar kapitāla atdevi 0–5 % |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Iestādes ar kapitāla atdevi 5–10 % |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Iestādes ar kapitāla atdevi 10–15 % |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Iestādes ar kapitāla atdevi 15–20 % |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Iestādes ar kapitāla atdevi > 20 % |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Iestādes ar kapitāla atdevi < 0, % kopējos banku aktīvos |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Iestādes ar kapitāla atdevi 0–5 %, % kopējos banku aktīvos |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Iestādes ar kapitāla atdevi 5–10 %, % kopējos banku aktīvos |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Iestādes ar kapitāla atdevi 10–15 %, % kopējos banku aktīvos |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Iestādes ar kapitāla atdevi 15–20 %, % kopējos banku aktīvos |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Iestādes ar kapitāla atdevi > 20 %, % kopējos banku aktīvos |
|
|
|
|
|
|
|
1.C tabula
Gada KBD – Aktīvu kvalitāte
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
||||||
|
|
|
|
||||||||
Kopā šaubīgie kredīti un ienākumus nenesošie kredīti (kredīti un parāda vērtspapīri) (***********) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kopā uzkrājumi zaudējumiem (***********) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kopā ienākumus nenešošie aktīvi (kredīti un parāda vērtspapīri) |
|
|
|
|
|
|
|
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
||||||
|
|
|
|
||||||||
Pašu kapitāla instrumenti |
|||||||||||
Parāda instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kredīti un avansi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kopā |
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
||||||
|
|
|
|
||||||||
Pašu kapitāla instrumenti |
|||||||||||
Parāda instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kredīti un avansi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kopā |
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
||||||
|
|
|
|
||||||||
Kredīti un debitoru parādi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Parāda instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kredīti un avansi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Parāda instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kredīti un avansi |
|
|
|
|
|
|
|
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
||||||
|
|
|
|
||||||||
Kredīti un debitoru parādi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Parāda instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kredīti un avansi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Parāda instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kredīti un avansi |
|
|
|
|
|
|
|
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
||||||
|
|
|
|
||||||||
Kredīti un debitoru parādi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Parāda instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
t. sk. radušos, bet neuzrādītu zaudējumu atskaitījumi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kredīti un avansi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
t. sk. radušos, bet neuzrādītu zaudējumu atskaitījumi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Parāda instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
t. sk. radušos, bet neuzrādītu zaudējumu atskaitījumi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kredīti un avansi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
t. sk. radušos, bet neuzrādītu zaudējumu atskaitījumi |
|
|
|
|
|
|
|
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
||||||
|
|
|
|
||||||||
Kredīti un debitoru parādi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Parāda instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kredīti un avansi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Parāda instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kredīti un avansi |
|
|
|
|
|
|
|
1.D tabula
Gada KBD – Bilance
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
||||||
|
|
|
|
||||||||
Skaidrā nauda un naudas atlikums kontos centrālajā bankā (************) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Finanšu aktīvi turēti tirdzniecībai (************) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Atvasinātie finanšu instrumenti turējumā tirdzniecībai |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pašu kapitāla instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Parāda instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kredīti un avansi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Finanšu aktīvi, uzskaitot pēc patiesās vērtības peļņas vai zaudējumu aprēķinā |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pašu kapitāla instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Parāda instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kredīti un avansi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Finanšu aktīvi pārdošanai |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pašu kapitāla instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Parāda instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kredīti un avansi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kredīti un debitoru parādi, t. sk. finanšu līzingi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Parāda instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kredīti un avansi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Parāda instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kredīti un avansi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Atvasinātie finanšu instrumenti – risku ierobežošanas uzskaite |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Patiesās vērtības riska ierobežošana |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Skaidrās naudas plūsmas riska ierobežošana |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Neto ieguldījumu ārvalstu darbībā riska ierobežošana |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Procentu likmes riska patiesās vērtības riska ierobežošana |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Procentu likmes riska skaidrās naudas plūsmas riska ierobežošana |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Procentu likmes riska riska ierobežošanas portfeļa apdrošināto posteņu patiesās vērtības izmaiņas |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Materiālie aktīvi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pamatlīdzekļi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Ieguldījuma īpašums |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Nemateriālie aktīvi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Nemateriālā vērtība |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pārējie nemateriālie aktīvi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Ieguldījumi asociētajās sabiedrībās, meitasuzņēmumos un kopuzņēmumos, (uzskaitot ar pašu kapitāla metodi – t. sk. nemateriālā vērtība) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Nodokļu aktīvi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pārskata perioda nodokļu aktīvi |
|||||||||||
Atliktie nodokļu aktīvi |
|||||||||||
Pārējie aktīvi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Ilgtermiņa aktīvi un atsavināšanas grupas, kas klasificētas kā turētas pārdošanai |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kopā kredīti un avansi [visi dati] (************) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kopā kredīti un avansi [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kopā parāda instrumenti [visi dati] (************) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kopā parāda instrumenti [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kopā pašu kapitāla instrumenti, t. sk. akcijas un citi mainīga ienesīguma vērtspapīri [visi dati] (************) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kopā pašu kapitāla instrumenti, t. sk. akcijas un citi mainīga ienesīguma vērtspapīri [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Atlikušie aktīvi [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|||||||||||
KOPĀ AKTĪVI (visi dati) (************) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
KOPĀ AKTĪVI (bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus) (************) |
|
|
|
|
|
|
|
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
||||||
|
|
|
|
||||||||
Centrālo banku noguldījumi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Finanšu saistības turētas tirdzniecībai* |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Atvasinātie finanšu instrumenti turēti tirdzniecībai |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Īsās pozīcijas |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kredītiestāžu noguldījumi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Noguldījumi (izņemot kredītiestāžu) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Parāda sertifikāti (t. sk. atpirkšanai īstermiņā paredzētas obligācijas) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pārējās finanšu saistības turētas tirdzniecībai |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Finanšu saistības pēc patiesās vērtības peļņā vai zaudējumos |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kredītiestāžu noguldījumi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Noguldījumi (izņemot kredītiestāžu) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Parāda sertifikāti (t. sk. obligācijas) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pakārtotās saistības |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pārējās finanšu saistības pēc patiesās vērtības peļņā vai zaudējumos |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Finanšu saistības pēc amortizētajām izmaksām |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kredītiestāžu noguldījumi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Noguldījumi (izņemot kredītiestāžu) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Parāda sertifikāti (t. sk. obligācijas) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pakārtotās saistības |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pārējās finanšu saistības pēc amortizētajām izmaksām |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Finanšu saistības saistībā ar pārvestajiem finanšu aktīviem |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Atvasinātie finanšu instrumenti – risku ierobežošanas uzskaite |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Patiesās vērtības riska ierobežošana |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Skaidrās naudas plūsmas riska ierobežošana |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Neto ieguldījumu ārvalstu darbībā riska ierobežošana |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Procentu likmes riska patiesās vērtības riska ierobežošana |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Procentu likmes riska skaidrās naudas plūsmas riska ierobežošana |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Procentu likmes riska riska ierobežošanas portfeļa apdrošināto posteņu patiesās vērtības izmaiņas |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Uzkrājumi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pārstrukturēšana |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Nepabeigta tiesvedība un nodokļu strīdi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pensijas un citu pensijas vecuma pabalstu saistības |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kredītu apņemšanās un garantijas |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Apgrūtinoši līgumi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pārējie uzkrājumi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Nodokļu saistības |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pārskata perioda nodokļu saistības |
|||||||||||
Atliktās nodokļu saistības |
|||||||||||
Pārējie pasīvi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pēc pieprasījuma atmaksājams pamatkapitāls (piem., kooperatīvu akcijas) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Saistības, kas iekļautas atsavināšanas grupās un klasificētas kā turētas pārdošanai |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Parādi kredītiestādēm [visi dati] (************) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Parādi kredītiestādēm [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Parādi klientiem (izņemot kredītiestādes) [visi dati] (************) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Parādi klientiem (izņemot kredītiestādes) [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kopā parāda sertifikāti [visi dati] (************) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kopā parāda sertifikāti [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Atlikušie pasīvi [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|||||||||||
KOPĀ PASĪVI (visi dati) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
KOPĀ PASĪVI (bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus) |
|
|
|
|
|
|
|
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
||||||
|
|
|
|
||||||||
Emitētais kapitāls |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Apmaksātais kapitāls |
|||||||||||
Izsludinātais neapmaksātais kapitāls |
|||||||||||
Akcijas uzcenojums |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pārējais pašu kapitāls |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Saliktu finanšu instrumentu pašu kapitāla sastāvdaļa |
|||||||||||
Pārējie pašu kapitāla instrumenti |
|||||||||||
Pārvērtēšanas rezerve un pārējā vērtēšanas starpība, ko veido: |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Materiālie aktīvi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Nemateriālie aktīvi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Tīro ieguldījumu ārvalstu darījumos riska ierobežošana (efektīvā daļa) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Ārvalstu valūtas pārrēķināšana |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Naudas plūsmas riska ierobežošana (efektīvā daļa) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Finanšu aktīvi pārdošanai |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Ilgtermiņa aktīvi vai atsavināšanas grupas, kas turētas pārdošanai |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pārējie posteņi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Rezerves (t. sk. nesadalītā peļņa) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Pašu akcijas) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pārskata gada ieņēmumi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Pagaidu dividendes) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Mazākuma līdzdalība |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pārvērtēšanas rezerve un pārējā vērtēšanas starpība |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pārējie posteņi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
KOPĀ PAŠU KAPITĀLS [visi dati] (************) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
KOPĀ PAŠU KAPITĀLS [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
KOPĀ PASĪVI UN PAŠU KAPITĀLS |
|
|
|
|
|
|
|
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
||||||
|
|
|
|
||||||||
Kredītu apņemšanās |
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
Finanšu garantijas |
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
PĀRĒJĀS APŅEMŠANĀS (piem., parādzīmju emitēšanas iespējas, atjaunojamās riska parakstīšanas iespējas,…) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|
|
|
|
|
|
|
1.E tabula
Gada KBD – Kapitāla pietiekamība
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
||||||
|
|
|
|
||||||||
KOPĀ PAŠU LĪDZEKĻI MAKSĀTSPĒJAS MĒRĶIEM |
|
|
|
|
|
|
|
||||
SĀKOTNĒJIE PAŠU LĪDZEKĻI |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Atbilstošais kapitāls |
|
|
|
|
|
|
|
||||
t. sk. Ierobežojumiem pakļauti neinovatīvi instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
t. sk. Ierobežojumiem pakļauti inovatīvi instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Apmaksātais kapitāls |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Pašu akcijas) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Akcijas uzcenojums |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pārējie instrumenti, kas ir atbilstīgi kā kapitāls |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Atbilstošās rezerves |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Mazākuma līdzdalība |
|
|
|
|
|
|
|
||||
t. sk. Ierobežojumiem pakļauti neinovatīvi instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
t. sk. Ierobežojumiem pakļauti inovatīvi instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
t. sk. Hibrīdinstrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Līdzekļi vispārējam banku riskam |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pārējie valstij specifiskie sākotnējie pašu līdzekļi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
t. sk. Ierobežojumiem pakļauti neinovatīvi instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
t. sk. Ierobežojumiem pakļauti inovatīvi instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
t. sk. Hibrīdinstrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Pārējie atskaitījumi no Sākotnējiem pašu līdzekļiem) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
t. sk. (Neinovatīvo instrumentu ierobežojuma pārsniegums) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
t. sk. (Inovatīvo instrumentu ierobežojuma pārsniegums) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
t. sk. (Hibrīdinstrumentu ierobežojuma pārsniegums) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
PAPILDU PAŠU LĪDZEKĻI |
|
|
|
|
|
|
|
||||
GALVENIE PAPILDU PAŠU LĪDZEKĻI |
|
|
|
|
|
|
|
||||
t. sk. Uz galvenajiem papildu pašu līdzekļiem pārvesto sākotnējo pašu līdzekļu ierobežojuma pārsniegums |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Papildinošie papildu pašu līdzekļi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Atskaitījumi no papildu pašu līdzekļiem) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(ATSKAITĪJUMI NO SĀKOTNĒJIEM UN PAPILDU PAŠU LĪDZEKĻIEM) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
KOPĀ SĀKOTNĒJIE PAŠU LĪDZEKĻI VISPĀRĒJIEM MAKSĀTSPĒJAS MĒRĶIEM (*************) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
KOPĀ PAPILDU PAŠU LĪDZEKĻI VISPĀRĒJIEM MAKSĀTSPĒJAS MĒRĶIEM |
|
|
|
|
|
|
|
||||
KOPĀ PAPILDU PAŠU LĪDZEKĻI TIRGUS RISKU APDROŠINĀŠANAI |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(ATSKAITĪJUMI NO KOPĒJIEM PAŠU LĪDZEKĻIEM) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
ĀRPUSBILANCES POSTEŅI: IRB uzkrājumu pārsniegums (iztrūkums) |
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
||||||
|
|
|
|
||||||||
KOPĀ KAPITĀLA PRASĪBAS (*************) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
KOPĀ KAPITĀLA PRASĪBAS KREDĪTA, DARĪJUMU PARTNERA KREDĪTA UN VĒRTĪBAS SAMAZINĀJUMA RISKAM, UN BEZMAKSAS PIEGĀDĒM |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Standarta metode(SM) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
SM riska klases, izņemot vērtspapīrošanas pozīcijas |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Centrālās valdības vai centrālās bankas |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Reģionālās valdības vai vietējās varas iestādes |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Administratīvās organizācijas un nekomerciālie uzņēmumi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Daudzpusējās attīstības bankas |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Starptautiskās organizācijas |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Iestādes |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Uzņēmumi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Mazumtirgotāji |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Nodrošināti ar nekustamo īpašumu |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kavējumu posteņi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Regulatīvajās augsta riska kategorijās ietilpstošie posteņi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Nodrošinātās obligācijas |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Īstermiņa prasības pret iestādēm un uzņēmumiem |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi (KIU) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pārējie posteņi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
IRB riska klases, izņemot vērtspapīrošanas pozīcijas |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Centrālās valdības un centrālās bankas |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Iestādes |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Uzņēmumi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Mazumtirgotāji |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pašu kapitāls |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pārējie saistību aktīvi, izņemot kredītu |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Vērtspapīrošanas pozīcijas SM |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Iekšējos reitingos balstīta metode (IRB) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
IRB metode, ja netiek izmantotas SNZ pašu aplēses vai konversijas faktori |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Centrālās valdības un centrālās bankas |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Iestādes |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Uzņēmumi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
IRB metode, ja tiek izmantotas SNZ pašu aplēses vai konversijas faktori |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Centrālās valdības un centrālās bankas |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Iestādes |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Uzņēmumi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Mazumtirgotāji |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pašu kapitāls IRB |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Vērtspapīrošanas pozīcijas IRB |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pārējie saistību aktīvi, izņemot kredītu |
|
|
|
|
|
|
|
||||
NORĒĶINU/PIEGĀDES RISKS |
|
|
|
|
|
|
|
||||
KOPĀ KAPITĀLA PRASĪBAS POZĪCIJU, VALŪTAS UN PREČU RISKIEM |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pozīciju, valūtas un preču risks saskaņā ar standarta metodi(SM) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Tirgotie parāda instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pašu kapitāls |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Ārvalstu valūta |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Preces |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Pozīciju, valūtas un preču risks saskaņā ar iekšējiem modeļiem (IM) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
KOPĀ KAPITĀLA PRASĪBAS OPERACIONĀLAJAM RISKAM (OpR) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
OpR pamatrādītāju metode(PRM) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
OpR standartizētā (STM) / Alternatīvā standartizētā (ASM) metode |
|
|
|
|
|
|
|
||||
OpR uzlaboto mērījumu metode (UMM) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
PĀRĒJĀS UN PAGAIDU KAPITĀLA PRASĪBAS |
|
|
|
|
|
|
|
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolētas filiāles |
ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi |
ES ārvalstīs kontrolētas filiāles |
||
|
Lielas bankas |
Vidējas bankas |
Mazas bankas |
||||
Standarta metode |
|
|
|
|
|
|
|
Pamata IRB |
|
|
|
|
|
|
|
Uzlabotā IRB |
|
|
|
|
|
|
|
Iestāžu skaits kopā (izmantojot vienu vai vairākas kredītriska metodes) |
|
|
|
|
|
|
|
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolētas filiāles |
ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi |
ES ārvalstīs kontrolētas filiāles |
||
|
Lielas bankas |
Vidējas bankas |
Mazas bankas |
||||
Standarta metode |
|
|
|
|
|
|
|
Iekšējie modeļi |
|
|
|
|
|
|
|
Iestāžu skaits kopā (izmantojot vienu vai vairākas tirgus riska metodes) |
|
|
|
|
|
|
|
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolētas filiāles |
ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi |
ES ārvalstīs kontrolētas filiāles |
||
|
Lielas bankas |
Vidējas bankas |
Mazas bankas |
||||
Pamatrādītāju metode |
|
|
|
|
|
|
|
Standarta metode / Alternatīvā standarta metode |
|
|
|
|
|
|
|
Uzlaboto mērījumu metode |
|
|
|
|
|
|
|
Iestāžu skaits kopā (izmantojot vienu vai vairākas operacionālā riska metodes) |
|
|
|
|
|
|
|
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas + ārvalstu kontrolēti ārpus ES meitasuzņēmumi un filiāles |
Ārvalstu (ES) kontrolēti meitasuzņēmumi un ārvalstu (ES) kontrolētas filiāles |
||||||
|
Iestāžu skaits |
Kapitāla prasības |
Aktīvi |
Iestāžu skaits |
Kapitāla prasības |
Aktīvi |
||
< 8 |
|
|
|
|
|
|
||
8–10 |
|
|
|
|
|
|
||
10–12 |
|
|
|
|
|
|
||
12–24 |
|
|
|
|
|
|
||
> 14 |
|
|
|
|
|
|
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas + ārvalstu kontrolēti ārpus ES meitasuzņēmumi un filiāles |
Ārvalstu (ES) kontrolēti meitasuzņēmumi un ārvalstu (ES) kontrolētas filiāles |
||||||
|
Iestāžu skaits |
Kapitāla prasības |
Aktīvi |
Iestāžu skaits |
Kapitāla prasības |
Aktīvi |
||
< 4 |
|
|
|
|
|
|
||
4–6 |
|
|
|
|
|
|
||
6–8 |
|
|
|
|
|
|
||
8–12 |
|
|
|
|
|
|
||
> 12 |
|
|
|
|
|
|
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolētas filiāles |
ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi |
ES ārvalstīs kontrolētas filiāles |
||
|
Lielas bankas |
Vidējas bankas |
Mazas bankas |
||||
KOPĀ KREDĪTRISKS (pirms CCF, pirms CRM) |
|
|
|
|
|
|
|
Standarta metode (SM) |
|
|
|
|
|
|
|
SM riska klases, izņemot vērtspapīrošanas pozīcijas |
|
|
|
|
|
|
|
Centrālās valdības vai centrālās bankas |
|
|
|
|
|
|
|
Reģionālās valdības vai vietējās varas iestādes |
|
|
|
|
|
|
|
Administratīvās organizācijas un nekomerciālie uzņēmumi |
|
|
|
|
|
|
|
Daudzpusējās attīstības bankas |
|
|
|
|
|
|
|
Starptautiskās organizācijas |
|
|
|
|
|
|
|
Iestādes |
|
|
|
|
|
|
|
Uzņēmumi |
|
|
|
|
|
|
|
Mazumtirgotāji |
|
|
|
|
|
|
|
Nodrošināti ar nekustamo īpašumu |
|
|
|
|
|
|
|
Kavējumu posteņi |
|
|
|
|
|
|
|
Regulatīvajās augsta riska kategorijās ietilpstošie posteņi |
|
|
|
|
|
|
|
Nodrošinātās obligācijas |
|
|
|
|
|
|
|
Īstermiņa prasības pret iestādēm un uzņēmumiem |
|
|
|
|
|
|
|
Kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi (KIU) |
|
|
|
|
|
|
|
Pārējie posteņi |
|
|
|
|
|
|
|
IRB riska klases, izņemot vērtspapīrošanas pozīcijas |
|
|
|
|
|
|
|
Centrālās valdības un centrālās bankas |
|
|
|
|
|
|
|
Iestādes |
|
|
|
|
|
|
|
Uzņēmumi |
|
|
|
|
|
|
|
Mazumtirgotāji |
|
|
|
|
|
|
|
Pašu kapitāls |
|
|
|
|
|
|
|
Pārējie saistību aktīvi, izņemot kredītu |
|
|
|
|
|
|
|
Vērtspapīrošanas pozīcijas SM |
|
|
|
|
|
|
|
Iekšējos reitingos balstīta metode (IRB) |
|
|
|
|
|
|
|
Pamata IRB |
|
|
|
|
|
|
|
Centrālās valdības un centrālās bankas |
|
|
|
|
|
|
|
Iestādes |
|
|
|
|
|
|
|
Uzņēmumi |
|
|
|
|
|
|
|
Mazumtirgotāji |
|
|
|
|
|
|
|
Uzlabotā IRB |
|
|
|
|
|
|
|
Centrālās valdības un centrālās bankas |
|
|
|
|
|
|
|
Iestādes |
|
|
|
|
|
|
|
Uzņēmumi |
|
|
|
|
|
|
|
Mazumtirgotāji |
|
|
|
|
|
|
|
Pašu kapitāls IRB |
|
|
|
|
|
|
|
Vērtspapīrošanas pozīcijas IRB |
|
|
|
|
|
|
|
Pārējie saistību aktīvi, izņemot kredītu |
|
|
|
|
|
|
|
VĒRTĪBAS KOREKCIJAS UN UZKRĀJUMI |
|||||||
Standarta metode |
|||||||
Standarta metode, izņemot vērtspapīrošanas pozīcijas |
|||||||
Vērtspapīrošanas pozīcijas SM |
|||||||
Iekšējos reitingos balstīta metode (IRB) |
|||||||
Pamata IRB |
|||||||
Centrālās valdības un centrālās bankas |
|||||||
Iestādes |
|||||||
Uzņēmumi |
|||||||
Mazumtirgotāji |
|||||||
Uzlabotā IRB |
|||||||
Centrālās valdības un centrālās bankas |
|||||||
Iestādes |
|||||||
Uzņēmumi |
|||||||
Mazumtirgotāji |
|||||||
Pašu kapitāls IRB |
|||||||
Vērtspapīrošanas pozīcijas IRB |
|||||||
Pārējie saistību aktīvi, izņemot kredītu |
|||||||
IRB: GAIDĀMIE ZAUDĒJUMI |
|||||||
Pamata IRB |
|||||||
Centrālās valdības un centrālās bankas |
|||||||
Iestādes |
|||||||
Uzņēmumi |
|||||||
Mazumtirgotāji |
|||||||
Uzlabotā IRB |
|||||||
Centrālās valdības un centrālās bankas |
|||||||
Iestādes |
|||||||
Uzņēmumi |
|||||||
Mazumtirgotāji |
|||||||
Pašu kapitāls IRB |
2.A tabula
Pusgada KBD – Pārskatu sniedzēji
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
||||||
|
|
|
|
||||||||
Individuālu kredītiestāžu skaits |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Banku grupās konsolidētu kredītiestāžu skaits |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Banku grupu skaits |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kopā kredītiestāžu skaits |
|
|
|
|
|
|
|
2.B tabula
Pusgada KBD – Rentabilitāte un efektivitāte
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
||||||
|
|
|
|
||||||||
Saimnieciskā darbība |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Finanšu un darbības ieņēmumi un izmaksas |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Dividenžu ieņēmumi [visi dati] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Finanšu aktīvi turēti tirdzniecībai [ja uzskaita atsevišķi] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Finanšu aktīvi, uzskaitot pēc patiesās vērtības peļņas un zaudējumu aprēķinā [ja uzskaita atsevišķi] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Finanšu aktīvi pārdošanai |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kredīti un debitoru parādi [t.sk. finanšu līzingi] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Atvasinātie finanšu instrumenti – risku ierobežošanas uzskaite, procentu likmju risks |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Finanšu saistības turētas tirdzniecībai [ja uzskaita atsevišķi]) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Finanšu saistības pēc patiesās vērtības peļņā vai zaudējumos [ja uzskaita atsevišķi]) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Finanšu saistības pēc amortizētajām izmaksām) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Atvasinātie finanšu instrumenti – risku ierobežošanas uzskaite, procentu likmju risks) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Tīrie procentu ieņēmumi [visi dati] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Tīrie procentu ieņēmumi [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Dividenžu ieņēmumi [visi dati] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Dividenžu ieņēmumi [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|||||||||||
Tīrie komisijas maksu ieņēmumi [visi dati] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Tīrie komisijas maksu ieņēmumi [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
|
|||||||||||
Tīrā realizētā finanšu aktīvu un pasīvu peļņa (zaudējumi), neuzskaitot pēc patiesās vērtības peļņas un zaudējumu aprēķinā |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Tirdzniecībai turēto finanšu aktīvu un pasīvu tīrā peļņa (zaudējumi) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Finanšu aktīvu un pasīvu tīrā peļņa (zaudējumi), uzskaitot pēc patiesās vērtības peļņas un zaudējumu aprēķinā |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kopā darbības ieņēmumi [visi dati] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kopā darbības ieņēmumi [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Kopā darbības izmaksas) [visi dati] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Kopā darbības izmaksas) [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Uzkrājumi) [visi dati] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Uzkrājumi) [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Vērtības samazinājums) [visi dati] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Vērtības samazinājums) [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Finanšu aktīvu vērtības samazinājums, neuzskaitot pēc patiesās vērtības peļņas un zaudējumu aprēķinā) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Finanšu aktīvi, uzskaitot pēc cenas [nekotēts pašu kapitāls]) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Finanšu aktīvi pārdošanai) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Kredīti un debitoru parādi [t.sk. finanšu līzingi]) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
(Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
KOPĒJĀ PEĻŅA (ZAUDĒJUMI) PĒC NODOKĻU NOMAKSAS UN PĀRTRAUCAMĀS DARBĪBAS [visi dati] |
|
|
|
|
|
|
|
2.C tabula
Pusgada KBD – Aktīvu kvalitāte
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
||||||
|
|
|
|
||||||||
Kopā šaubīgie kredīti un ienākumus nenesošie kredīti (kredīti un parāda vērtspapīri) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kopā uzkrājumi zaudējumiem (kredīti un parāda vērtspapīri) |
|
|
|
|
|
|
|
2.D tabula
Pusgada KBD – Bilance
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
||||||
|
|
|
|
||||||||
Skaidrā nauda un naudas atlikums kontos centrālajā bankā |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Finanšu aktīvi turēti tirdzniecībai |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Finanšu aktīvi pārdošanai |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Nemateriālie aktīvi [visi dati] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kopā kredīti un avansi [visi dati] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kopā kredīti un avansi [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kopā parāda instrumenti [visi dati] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kopā parāda instrumenti [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kopā pašu kapitāla instrumenti, t.sk. akcijas un citi mainīga ienesīguma vērtspapīri [visi dati] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kopā pašu kapitāla instrumenti, t.sk. akcijas un citi mainīga ienesīguma vērtspapīri [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
KOPĀ AKTĪVI [visi dati] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
KOPĀ AKTĪVI [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
||||||
|
|
|
|
||||||||
Parādi kredītiestādēm [visi dati] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Parādi kredītiestādēm [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Parādi klientiem (izņemot kredītiestādes) [visi dati] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Parādi klientiem (izņemot kredītiestādes) [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kopā parāda sertifikāti [visi dati] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
Kopā parāda sertifikāti [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
||||||
|
|
|
|
||||||||
KOPĀ PAŠU KAPITĀLS [visi dati] |
|
|
|
|
|
|
|
||||
KOPĀ PAŠU KAPITĀLS [bankas, kurām nav jāsniedz SFPS pārskatus, un bankas, kurām jāsniedz SFPS pārskatus, izņemot portfeļa datus] |
|
|
|
|
|
|
|
2.E tabula
Pusgada KBD – Kapitāla pietiekamība
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
||||||
|
|
|
|
||||||||
KOPĀ PAŠU LĪDZEKĻI MAKSĀTSPĒJAS MĒRĶIEM |
|
|
|
|
|
|
|
||||
KOPĀ SĀKOTNĒJIE PAŠU LĪDZEKĻI VISPĀRĒJIEM MAKSĀTSPĒJAS MĒRĶIEM |
|
|
|
|
|
|
|
|
Iekšzemes banku grupas (konsolidētas) un individuālas bankas |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
Ārpus ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
ES ārvalstīs kontrolēti meitasuzņēmumi (subkonsolidēti vai individuāli) |
ES ārvalstīs kontrolētas filiāles (individuālas) |
||||||
|
|
|
|
||||||||
KOPĀ KAPITĀLA PRASĪBAS |
|
|
|
|
|
|
|
||||
KOPĀ KAPITĀLA PRASĪBAS KREDĪTA, DARĪJUMU PARTNERA KREDĪTA UN VĒRTĪBAS SAMAZINĀJUMA RISKAM, UN BEZMAKSAS PIEGĀDĒM |
|
|
|
|
|
|
|
||||
KOPĀ KAPITĀLA PRASĪBAS POZĪCIJU, VALŪTAS UN PREČU RISKIEM |
|
|
|
|
|
|
|
||||
KOPĀ KAPITĀLA PRASĪBAS OPERACIONĀLAJAM RISKAM (OpR) |
|
|
|
|
|
|
|
||||
PĀRĒJĀS UN PAGAIDU KAPITĀLA PRASĪBAS |
|
|
|
|
|
|
|
10. DAĻA
Dati SVF vajadzībām
1. tabula
NCB dati (krājumi)
|
Iekšzemes NCB |
NCB, kas rezidē pārējās euro zonas dalībvalstīs |
ECB |
Pārējā pasaule |
Nav nošķirti |
||
PASĪVI |
|||||||
|
|
|
|
|
|
||
AKTĪVI |
|||||||
|
|
|
|
|
|
||
t. sk. starptautiskie ar rezervēm saistītie noguldījumi ECB turējumā (23) |
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
2. tabula
Pārējo MFI dati (krājumi)
|
Iekšzemes NCB |
NCB, kas rezidē pārējās euro zonas dalībvalstīs |
ECB |
Pārējā pasaule |
Nav nošķirti |
||
PASĪVI |
|||||||
|
|
|
|
|
|
||
AKTĪVI |
|||||||
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
||
|
|
|
|
|
|
11. DAĻA
Statistika par citiem finanšu starpniekiem, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus (izslēdzot finanšu instrumentsabiedrības)
1. sadaļa. Pārskatu sniegšanas tabulas
Dati, kas jāsniedz par vērtspapīru un atvasināto instrumentu tirgotājiem (VAT), finanšu sabiedrībām, kas veic kreditēšanu (FSK) un citiem finanšu starpniekiem, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus, kas nav VAT un FSK (citi CFS), ir izklāstīti šajā tabulā.
Dati par VAT, FSK un citiem CFS. Galvenie rādītāji/ārpusbilances posteņi
Posteņa nosaukums un termiņa/ģeogrāfiskais/sektoru dalījums |
VAT |
FSK |
Citi CFS |
AKTĪVI |
|||
Noguldījumi/pasaule/kopā |
Galvenais |
|
|
Kredīti/pasaule/kopā |
|
Galvenais |
|
Kredīti/pasaule/MFI |
|
Galvenais |
|
Kredīti/pasaule/ne-MFI/kopā |
|
Galvenais |
|
Kredīti/pasaule/ne-MFI/nefinanšu sabiedrības |
|
Galvenais |
|
Kredīti/pasaule/ne-MFI/mājsaimniecības/kopā |
|
Galvenais |
|
Kredīti/pasaule/ne-MFI/mājsaimniecības/patēriņa kredīti |
|
Galvenais |
|
Kredīti/pasaule/ne-MFI/mājsaimniecības/kredīti mājokļa iegādei |
|
Galvenais |
|
Kredīti/pasaule/ne-MFI/mājsaimniecības/citi mērķi (atlikums) |
|
Galvenais |
|
Kredīti/iekšzemes/kopā |
|
Galvenais |
|
Kredīti/iekšzemes/MFI |
|
Galvenais |
|
Kredīti/iekšzemes/ne-MFI/kopā |
|
Galvenais |
|
Kredīti/iekšzemes/ne-MFI/nefinanšu sabiedrības |
|
Galvenais |
|
Kredīti/iekšzemes/ne-MFI/mājsaimniecības/kopā |
|
Galvenais |
|
Kredīti/iekšzemes/ne-MFI/mājsaimniecības/patēriņa kredīti |
|
Galvenais |
|
Kredīti/iekšzemes/ne-MFI/mājsaimniecības/kredīti mājokļa iegādei |
|
Galvenais |
|
Kredīti/iekšzemes/ne-MFI/mājsaimniecības/citi mērķi (atlikums) |
|
Galvenais |
|
Kredīti/euro zona, izņemot iekšzemi/kopā |
|
Galvenais |
|
Kredīti/euro zona, izņemot iekšzemi /MFI |
|
Galvenais |
|
Kredīti/euro zona, izņemot iekšzemi /ne-MFI/kopā |
|
Galvenais |
|
Kredīti/euro zona, izņemot iekšzemi /ne-MFI/nefinanšu sabiedrības |
|
Galvenais |
|
Kredīti/euro zona, izņemot iekšzemi /ne-MFI/mājsaimniecības/kopā |
|
Galvenais |
|
Kredīti/euro zona, izņemot iekšzemi /ne-MFI/mājsaimniecības/patēriņa kredīti |
|
Galvenais |
|
Kredīti/euro zona, kas izņemot iekšzemi /ne-MFI/mājsaimniecības/kredīti mājokļa iegādei |
|
Galvenais |
|
Kredīti/euro zona, izņemot iekšzemi /ne-MFI/mājsaimniecības/citi mērķi (atlikums) |
|
Galvenais |
|
Parāda vērtspapīri turējumā/pasaule/kopā |
Galvenais |
Galvenais |
|
Pašu kapitāls/pasaule/kopā |
Galvenais |
Galvenais |
|
Ieguldījumu fondu akcijas/daļas/pasaule/kopā |
Galvenais |
|
|
Atvasinātie finanšu instrumenti/pasaule/kopā |
Galvenais |
|
|
Pārējie aktīvi, t. sk. “kredīti”/pasaule/kopā |
Galvenais |
|
|
Pārējie aktīvi, t. sk. “noguldījumi”, “skaidrā nauda”, “ieguldījumu fondu akcijas/daļas”, “ne-finanšu aktīvi” un “atvasinātie finanšu instrumenti”/pasaule/kopā |
|
Galvenais |
|
KOPĒJIE AKTĪVI/PASĪVI/pasaule/kopā |
Galvenais |
Galvenais |
Ārpusbilances |
PASĪVI |
|||
Saņemtie kredīti un noguldījumi/pasaule/kopā |
Galvenais |
Galvenais |
|
Emitētie parāda vērtspapīri/pasaule/kopā |
Galvenais |
Galvenais |
|
Kapitāls un rezerves/pasaule/kopā |
Galvenais |
Galvenais |
|
Atvasinātie finanšu instrumenti/pasaule/kopā |
Galvenais |
|
|
Pārējie pasīvi/pasaule/kopā |
Galvenais |
|
|
Pārējie pasīvi, t. sk. “atvasinātie finanšu instrumenti”/pasaule/kopā |
|
Galvenais |
|
2. sadaļa. Instrumentu kategorijas un vērtēšanas noteikumi
Saskaņā ar EKS 2010 principā aktīvi un pasīvi jāvērtē, izmantojot pašreizējās tirgus cenas dienā, uz kuru attiecas bilance. Par noguldījumiem un kredītiem datus sniedz atbilstoši to nominālvērtībai, neskaitot uzkrātos procentus.
Aktīvi
Kopējie aktīvi/pasīvi – aktīvu kopsummai jābūt vienādai ar visu bilances aktīvu daļā atsevišķi identificēto posteņu kopsummu, un tai arī jāatbilst pasīvu kopsummai.
1. |
Noguldījumi – šo posteni (24) veido divas galvenās apakškategorijas – pārvedami noguldījumi un citi noguldījumi. Valūtas turējumi arī jāiekļauj šajā postenī. Vērtēšanas noteikumi – saskaņā ar uzkrājumu grāmatvedības vispārīgo principu procenti, ko nopelna par noguldījumiem, jāatspoguļo bilancē, tiklīdz tie uzkrājušies, t. i., pēc uzkrāto procentu principa, nevis tad, kad tos faktiski saņem vai izmaksā, t. i., pēc skaidras naudas principa. Par noguldījumiem uzkrātie procenti jāklasificē pēc bruto principa kategorijā “pārējie aktīvi”. Attiecībā uz FSK šo posteni iedala pie “pārējie aktīvi”. |
2. |
Kredīti – šajā postenī iekļauj:
Attiecībā uz apakškategoriju VAT – kredīti jāiedala pie “pārējie aktīvi”. Vērtēšanas noteikumi – CFS sniegtie kredīti ir jāieraksta bruto skaitļos visu saistīto uzkrājumu, gan vispārējo, gan konkrēto, izteiksmē, līdz pārskata sniedzēja iestāde kredītus noraksta un tie no bilances ir jāsvītro. Saskaņā ar uzkrājumu grāmatvedības vispārīgo principu procenti, ko nopelna par kredītiem, ir jāatspoguļo bilancē, tiklīdz tie uzkrājušies, t. i., pēc uzkrāto procentu principa, nevis tad, kad tos faktiski saņem vai izmaksā, t. i., pēc skaidras naudas principa. Par kredītiem uzkrātie procenti jāklasificē pēc bruto principa kategorijā “pārējie aktīvi”. |
3. |
Parāda vērtspapīri - šis postenis aptver apgrozāmus finanšu instrumentus, kas kalpo kā parāda apliecinājums un ko parasti tirgo sekundāros tirgos vai par tiem tirgū var saņemt atlīdzību, un tie nepiešķirt turētājam nekādas īpašumtiesības iestādē, kas tos emitējusi. Tajā ietverti tirgojami kredīti, kas kļuvuši apgrozāmi regulētā tirgū, ja ir apliecinājums par sekundārā tirgus tirdzniecību, t. sk. tirgus uzturētāju pastāvēšanu, un finanšu aktīvs tiek bieži kotēts, piemēram, kā to piedāvā pieprasījuma un piedāvājuma starpības. Vērtēšanas noteikumi – saskaņā ar EKS 2010 par ieguldījumu fondu akcijām/daļām datus jāsniedz pēc to tirgus vērtības. |
4. |
Pašu kapitāls - pašu kapitāls apzīmē īpašumtiesības sabiedrībās vai kvazisabiedrībās. Šādi finanšu aktīvi parasti dod tiesības to turētājiem uz daļu no sabiedrību vai kvazisabiedrību peļņas un daļu no to pārpalikušajiem neto aktīviem likvidācijas gadījumā. Pašu kapitāls neietver ieguldījumu fondu akcijas/daļas. Šis postenis ietver:
Vērtēšanas noteikumi – saskaņā ar EKS 2010 par pašu kapitālu datus jāsniedz pēc tirgus vērtības. |
5. |
Ieguldījumu fondu akcijas/daļas – šis postenis aptver NTF un ne-NTF ieguldījumu fondu emitētu akciju/daļu turējumus. Attiecībā uz apakškategoriju FSK – ieguldījumu fondu akcijas/daļas ir jāiedala postenī “pārējie aktīvi”. Vērtēšanas noteikumi – saskaņā ar EKS 2010 par ieguldījumu fondu akcijām/daļām datus jāsniedz pēc to tirgus vērtības. |
6. |
Atvasinātie finanšu instrumenti Šis postenis ietver:
Attiecībā uz FSK – šo posteni iedala pie “pārējie aktīvi”. Atvasinātos finanšu instrumentus bilancē ieraksta saskaņā ar bruto principu. Individuālus atvasināto instrumentu līgumus ar pozitīvu tirgus vērtību ieraksta bilances aktīvu pusē, un līgumus ar negatīvu tirgus vērtību – pasīvu pusē. Bruto nākotnes saistības, kas izriet no atvasināto instrumentu līgumiem, nebūtu jāieraksta kā bilances posteņi. Atvasinātos finanšu instrumentus var ierakstīt pēc neto principa saskaņā ar dažādām vērtēšanas metodēm. Gadījumā, ja pieejamas tikai neto pozīcijas vai pozīcijas ieraksta ar citu, nevis tirgus vērtību, attiecīgi sniedz šīs pozīcijas. Šajā postenī neietver tos atvasinātos finanšu instrumentus, kuri saskaņā ar valsts tiesību aktiem nav jāatspoguļo bilancē. |
7. |
Pārējie aktīvi – šis ir bilances aktīvu atlikums, kuru apzīmē kā “citur neietvertie aktīvi”. Šis postenis aptver tādus aktīvus, kā par kredītiem/noguldījumiem saņemamie uzkrātie procenti un uzkrātā nomas maksa par ēkām, saņemamās dividendes, saņemamās summas, kas nav saistītas ar CFS darījumdarbību, saņemamās bruto summas attiecībā uz pagaidu posteņiem, saņemamās bruto summas attiecībā uz tranzīta posteņiem, pārējie aktīvi, kurus atsevišķi nenodala, piemēram, nefinanšu aktīvi (t. sk. pamatlīdzekļi), kredīti un noguldījumi atkarībā no CFS apakškategorijas. |
Pasīvi
Kopējie aktīvi/pasīvi – pasīvu kopsummai jābūt vienādai ar visu bilances pasīvu daļā atsevišķi identificēto posteņu kopsummu, un tai arī jāatbilst aktīvu kopsummai (sk. arī aktīvu posteni “Aktīvu/pasīvu kopsumma”).
1. |
Saņemtie kredīti un noguldījumi – šis postenis aptver:
|
2. |
Emitētie parāda vērtspapīri – CFS emitēti vērtspapīri, kas parasti ir apgrozāmi finanšu instrumenti, kas kalpo kā apliecinājums parādam, un ko parasti tirgo sekundāros tirgos vai par tiem tirgū var saņemt atlīdzību, un tie nepiešķirt turētājam nekādas īpašumtiesības iestādē, kura tos emitējusi. |
3. |
Kapitāls un rezerves – šis postenis ietver summas, kas rodas no CFS akciju kapitāla emitēšanas akcionāriem vai citiem īpašniekiem un kas atspoguļo turētāja īpašumtiesības CFS, un parasti tās ir tiesības uz daļu no peļņas un pašu līdzekļiem likvidācijas gadījumā. Tajā iekļauti arī līdzekļi, kas rodas no nesadalītiem ieņēmumiem vai līdzekļiem, ko CFS rezervējuši, paredzot iespējamus maksājumus un saistības nākotnē. Tas ietver:
|
4. |
Atvasinātie finanšu instrumenti – skatīt aktīvu posteni “atvasinātie finanšu instrumenti”. |
5. |
Pārējie pasīvi – šis ir bilances pasīvu puses atlikums, kuru apzīmē kā “citur neietvertie pasīvi”. Šis postenis aptver šādus pasīvus: maksājamās bruto summas attiecībā uz pagaidu posteņiem, maksājamās bruto summas attiecībā uz tranzīta posteņiem, par noguldījumiem maksājamos uzkrātos procentus, maksājamās dividendes, maksājamās summas, kas nav saistītas ar CFS darījumdarbību, uzkrājumus saistībām pret trešām personām, drošības iemaksas atbilstoši atvasināto instrumentu līgumiem, kas ir skaidrās naudas nodrošinājums pret kredītrisku un kas paliek noguldītāja īpašumā, un noguldītājam atmaksājamas pēc tam, kad ir izpildīts līgums; neto pozīcijas, kas radušās no vērtspapīru aizdošanas bez skaidrās naudas nodrošinājuma, neto summas, kas maksājamas saistībā ar nākotnes norēķiniem par vērtspapīru darījumiem, pārējos pasīvus, kurus atsevišķi nenodala, piemēram, parāda vērtspapīrus, atvasinātos finanšu instrumentus atkarībā no CFS apakškategorijas. |
3. sadaļa. Valsts paskaidrojošās piezīmes
1. |
Datu avoti/datu vākšanas sistēma. Tas ietver –
|
2. |
Apkopošanas procedūras – apraksta datu apkopošanā izmantoto metodi, piemēram, detalizēts veikto aprēķinu/pieņēmumu apraksts un tas, kā datu sērijas tiek apkopotas, ja divām sērijām ir dažādi biežumi. |
3. |
Tiesiskais regulējums – sniedz visaptverošu informāciju par iestāžu valsts tiesisko regulējumu. Īpaši jānorāda saikne ar Savienības tiesību aktiem. Ja vienā kategorijā tiek iekļauti vairāki iestāžu veidi, informācija ir jāsniedz par visiem iestāžu veidiem. |
4. |
Atkāpes no ECB pārskatu sniegšanas norādījumiem – NCB ir jāsniedz informāciju par atkāpēm no pārskatu sniegšanas norādēm. Atkāpes no pārskatu sniegšanas norādēm var notikt attiecībā uz
|
5. |
Pārskata sniedzēju grupa - NCB īpašā CFS apakškategorijā var klasificēt visas iestādes, kas atbilst CFS definīcijai. Tās apraksta visas iestādes, kas iekļautas vai svītrotas no katras CFS apakškategorijas. Ja iespējams, NCB sniedz aplēses par datu pārklājumu attiecībā uz kopējās pārskatu sniedzēju grupas kopējiem aktīviem. |
6. |
Pārrāvumi vēsturiskajās laikrindās - jāapraksta pārrāvumi un laika gaitā notikušās būtiskās pārmaiņas vēsturisko laikrindu vākšanā, pārskatu sniegšanas pārklājumā, pārskatu sniegšanas shēmās un apkopošanā. Pārrāvumu gadījumā jānorāda, kādā mērā salīdzināmi vecie un jaunie dati. |
7. |
Pārējie komentāri – jebkuri citi komentāri vai norādes. |
12. DAĻA
Vērtspapīru emisiju statistika
1. sadaļa. Ievads
Vērtspapīru emisijas statistikā attiecībā uz euro zonu tiek sniegti divi galvenie rādītāji:
— |
visas euro zonas rezidentu emisijas jebkurā valūtā, un |
— |
visas emisijas euro valūtā pasaulē kopumā, gan iekšzemes, gan starptautiskās. |
Ir jānorāda principāla atšķirība, pamatojoties uz emitenta rezidenci, Eurosistēmas NCB kolektīvi aptverot visas rezidentu emisijas euro zonā. Starptautisko norēķinu banka (SNB) sniedz datus par “pārējās pasaules” (PP) emisijām, kas attiecas uz visiem ārpus euro zonas rezidentiem (t. sk. starptautiskajām organizācijām).
Šī tabula apkopo pārskatu sniegšanas prasības.
|
Vērtspapīru emisijas |
||
Euro zonas rezidentu (katra NCB sniedz datus par tās iekšzemes rezidentiem) |
PP rezidentu (SNB/NCB) |
||
Ārpus euro zonas dalībvalstu |
Pārējo valstu |
||
Euro/nacionālajās denominācijās |
A bloks |
B bloks |
|
Pārējās valūtās (**************) |
C bloks |
D bloks netiek prasīts |
2. sadaļa. Pārskatu sniegšanas prasības
1. tabula
A bloka pārskatu sniegšanas veidlapa nacionālajām centrālajām bankām (***************)
|
EMITENTI, KAS IR IEKŠZEMES REZIDENTI//EURO/NACIONĀLĀS DENOMINĀCIJAS |
|||
Nenomaksātās summas |
Bruto emisijas |
Dzēšana |
Neto emisijas |
|
|
A1 |
A2 |
A3 |
A4 |
1. ĪSTERMIŅA PARĀDA VĒRTSPAPĪRI |
||||
Kopā |
S1 |
S51 |
S101 |
S151 |
ECB/NCB |
S2 |
S52 |
S102 |
S152 |
MFI, izņemot centrālās bankas |
S3 |
S53 |
S103 |
S153 |
CFS |
S4 |
S54 |
S104 |
S154 |
Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi |
S5 |
S55 |
S105 |
S155 |
Nefinanšu sabiedrības |
S6 |
S56 |
S106 |
S156 |
Centrālā valdība |
S7 |
S57 |
S107 |
S157 |
Pavalstu un vietējā valdība |
S8 |
S58 |
S108 |
S158 |
Sociālās nodrošināšanas fondi |
S9 |
S59 |
S109 |
S159 |
|
|
|
|
|
2. ILGTERMIŅA PARĀDA VĒRTSPAPĪRI |
||||
Kopā |
S10 |
S60 |
S110 |
S160 |
ECB/NCB |
S11 |
S61 |
S111 |
S161 |
MFI, izņemot centrālās bankas |
S12 |
S62 |
S112 |
S162 |
CFS |
S13 |
S63 |
S113 |
S163 |
Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi |
S14 |
S64 |
S114 |
S164 |
Nefinanšu sabiedrības |
S15 |
S65 |
S115 |
S165 |
Centrālā valdība |
S16 |
S66 |
S116 |
S166 |
Pavalstu un vietējā valdība |
S17 |
S67 |
S117 |
S167 |
Sociālās nodrošināšanas fondi |
S18 |
S68 |
S118 |
S168 |
|
|
|
|
|
2.1. t. sk., fiksētas likmes emisijas: |
||||
Kopā |
S19 |
S69 |
S119 |
S169 |
ECB/NCB |
S20 |
S70 |
S120 |
S170 |
MFI, izņemot centrālās bankas |
S21 |
S71 |
S121 |
S171 |
CFS |
S22 |
S72 |
S122 |
S172 |
Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi |
S23 |
S73 |
S123 |
S173 |
Nefinanšu sabiedrības |
S24 |
S74 |
S124 |
S174 |
Centrālā valdība |
S25 |
S75 |
S125 |
S175 |
Pavalstu un vietējā valdība |
S26 |
S76 |
S126 |
S176 |
Sociālās nodrošināšanas fondi |
S27 |
S77 |
S127 |
S177 |
|
|
|
|
|
2.2. t. sk., mainīgas likmes emisijas: |
||||
Kopā |
S28 |
S78 |
S128 |
S178 |
ECB/NCB |
S29 |
S79 |
S129 |
S179 |
MFI, izņemot centrālās bankas |
S30 |
S80 |
S130 |
S180 |
CFS |
S31 |
S81 |
S131 |
S181 |
Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi |
S32 |
S82 |
S132 |
S182 |
Nefinanšu sabiedrības |
S33 |
S83 |
S133 |
S183 |
Centrālā valdība |
S34 |
S84 |
S134 |
S184 |
Pavalstu un vietējā valdība |
S35 |
S85 |
S135 |
S185 |
Sociālās nodrošināšanas fondi |
S36 |
S86 |
S136 |
S186 |
|
|
|
|
|
2.3. t. sk., nulles kupona obligācijas: |
||||
Kopā |
S37 |
S87 |
S137 |
S187 |
ECB/NCB |
S38 |
S88 |
S138 |
S188 |
MFI, izņemot centrālās bankas |
S39 |
S89 |
S139 |
S189 |
CFS |
S40 |
S90 |
S140 |
S190 |
Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi |
S41 |
S91 |
S141 |
S191 |
Nefinanšu sabiedrības |
S42 |
S92 |
S142 |
S192 |
Centrālā valdība |
S43 |
S93 |
S143 |
S193 |
Pavalstu un vietējā valdība |
S44 |
S94 |
S144 |
S194 |
Sociālās nodrošināšanas fondi |
S45 |
S95 |
S145 |
S195 |
|
|
|
|
|
3. KOTĒTĀS AKCIJAS (****************) |
||||
Kopā |
S46 |
S96 |
S146 |
S196 |
MFI, izņemot centrālās bankas |
S47 |
S97 |
S147 |
S197 |
CFS |
S48 |
S98 |
S148 |
S198 |
Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi |
S49 |
S99 |
S149 |
S199 |
Nefinanšu sabiedrības |
S50 |
S100 |
S150 |
S200 |
|
|
|
|
|
2. tabula
C bloka pārskatu sniegšanas veidlapa NCB
|
EMITENTI, KAS IR IEKŠZEMES REZIDENTI//PĀRĒJĀS VALŪTAS |
|||
Nenomaksātās summas |
Bruto emisijas |
Dzēšana |
Neto emisijas |
|
|
C1 |
C2 |
C3 |
C4 |
4. ĪSTERMIŅA PARĀDA VĒRTSPAPĪRI |
||||
Kopā |
S201 |
S241 |
S281 |
S321 |
MFI, izņemot centrālās bankas |
S202 |
S242 |
S282 |
S322 |
CFS |
S203 |
S243 |
S283 |
S323 |
Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi |
S204 |
S244 |
S284 |
S324 |
Nefinanšu sabiedrības |
S205 |
S245 |
S285 |
S325 |
Centrālā valdība |
S206 |
S246 |
S286 |
S326 |
Pavalstu un vietējā valdība |
S207 |
S247 |
S287 |
S327 |
Sociālās nodrošināšanas fondi |
S208 |
S248 |
S288 |
S328 |
|
|
|
|
|
5. ILGTERMIŅA PARĀDA VĒRTSPAPĪRI |
||||
Kopā |
S209 |
S249 |
S289 |
S329 |
MFI, izņemot centrālās bankas |
S210 |
S250 |
S290 |
S330 |
CFS |
S211 |
S251 |
S291 |
S331 |
Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi |
S212 |
S252 |
S292 |
S332 |
Nefinanšu sabiedrības |
S213 |
S253 |
S293 |
S333 |
Centrālā valdība |
S214 |
S254 |
S294 |
S334 |
Pavalstu un vietējā valdība |
S215 |
S255 |
S295 |
S335 |
Sociālās nodrošināšanas fondi |
S216 |
S256 |
S296 |
S336 |
|
|
|
|
|
5.1. t. sk., fiksētas likmes emisijas: |
||||
Kopā |
S217 |
S257 |
S297 |
S337 |
MFI, izņemot centrālās bankas |
S218 |
S258 |
S298 |
S338 |
CFS |
S219 |
S259 |
S299 |
S339 |
Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi |
S220 |
S260 |
S300 |
S340 |
Nefinanšu sabiedrības |
S221 |
S261 |
S301 |
S341 |
Centrālā valdība |
S222 |
S262 |
S302 |
S342 |
Pavalstu un vietējā valdība |
S223 |
S263 |
S303 |
S343 |
Sociālās nodrošināšanas fondi |
S224 |
S264 |
S304 |
S344 |
|
|
|
|
|
5.2. t. sk., mainīgas likmes emisijas: |
||||
Kopā |
S225 |
S265 |
S305 |
S345 |
MFI, izņemot centrālās bankas |
S226 |
S266 |
S306 |
S346 |
CFS |
S227 |
S267 |
S307 |
S347 |
Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi |
S228 |
S268 |
S308 |
S348 |
Nefinanšu sabiedrības |
S229 |
S269 |
S309 |
S349 |
Centrālā valdība |
S230 |
S270 |
S310 |
S350 |
Pavalstu un vietējā valdība |
S231 |
S271 |
S311 |
S351 |
Sociālās nodrošināšanas fondi |
S232 |
S272 |
S312 |
S352 |
|
|
|
|
|
5.3. t. sk., nulles kupona obligācijas: |
||||
Kopā |
S233 |
S273 |
S313 |
S353 |
MFI, izņemot centrālās bankas |
S234 |
S274 |
S314 |
S354 |
CFS |
S235 |
S275 |
S315 |
S355 |
Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi |
S236 |
S276 |
S316 |
S356 |
Nefinanšu sabiedrības |
S237 |
S277 |
S317 |
S357 |
Centrālā valdība |
S238 |
S278 |
S318 |
S358 |
Pavalstu un vietējā valdība |
S239 |
S279 |
S319 |
S359 |
Sociālās nodrošināšanas fondi |
S240 |
S280 |
S320 |
S360 |
3. tabula
B bloka pārskatu sniegšanas veidlapa Starptautisko norēķinu bankai
|
EMITENTI, KAS IR PP REZIDENTI//EURO/NACIONĀLĀS DENOMINĀCIJAS |
||
Nenomaksātās summas |
Bruto emisijas |
Dzēšana |
|
|
B1 |
B2 |
B3 |
6. ĪSTERMIŅA PARĀDA VĒRTSPAPĪRI |
|||
Kopā |
S361 |
S411 |
S461 |
NCB |
S362 |
S412 |
S462 |
MFI, izņemot centrālās bankas |
S363 |
S413 |
S463 |
CFS |
S364 |
S414 |
S464 |
Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi |
S365 |
S415 |
S465 |
Nefinanšu sabiedrības |
S366 |
S416 |
S466 |
Centrālā valdība |
S367 |
S417 |
S467 |
Pavalstu un vietējā valdība |
S368 |
S418 |
S468 |
Sociālās nodrošināšanas fondi |
S369 |
S419 |
S469 |
Starptautiskās organizācijas |
S370 |
S420 |
S470 |
|
|
|
|
7. ILGTERMIŅA PARĀDA VĒRTSPAPĪRI |
|||
Kopā |
S371 |
S421 |
S471 |
NCB |
S372 |
S422 |
S472 |
MFI, izņemot centrālās bankas |
S373 |
S423 |
S473 |
CFS |
S374 |
S424 |
S474 |
Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi |
S375 |
S425 |
S475 |
Nefinanšu sabiedrības |
S376 |
S426 |
S476 |
Centrālā valdība |
S377 |
S427 |
S477 |
Pavalstu un vietējā valdība |
S378 |
S428 |
S478 |
Sociālās nodrošināšanas fondi |
S379 |
S429 |
S479 |
Starptautiskās organizācijas |
S380 |
S430 |
S480 |
|
|
|
|
7.1. t. sk., fiksētas likmes emisijas: |
|||
Kopā |
S381 |
S431 |
S481 |
NCB |
S382 |
S432 |
S482 |
MFI, izņemot centrālās bankas |
S383 |
S433 |
S483 |
CFS |
S384 |
S434 |
S484 |
Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi |
S385 |
S435 |
S485 |
Nefinanšu sabiedrības |
S386 |
S436 |
S486 |
Centrālā valdība |
S387 |
S437 |
S487 |
Pavalstu un vietējā valdība |
S388 |
S438 |
S488 |
Sociālās nodrošināšanas fondi |
S389 |
S439 |
S489 |
Starptautiskās organizācijas |
S390 |
S440 |
S490 |
|
|
|
|
7.2. t. sk., mainīgas likmes emisijas: |
|||
Kopā |
S391 |
S441 |
S491 |
NCB |
S392 |
S442 |
S492 |
MFI, izņemot centrālās bankas |
S393 |
S443 |
S493 |
CFS |
S394 |
S444 |
S494 |
Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi |
S395 |
S445 |
S495 |
Nefinanšu sabiedrības |
S396 |
S446 |
S496 |
Centrālā valdība |
S397 |
S447 |
S497 |
Pavalstu un vietējā valdība |
S398 |
S448 |
S498 |
Sociālās nodrošināšanas fondi |
S399 |
S449 |
S499 |
Starptautiskās organizācijas |
S400 |
S450 |
S500 |
|
|
|
|
7.3. t. sk., nulles kupona obligācijas: |
|||
Kopā |
S401 |
S451 |
S501 |
NCB |
S402 |
S452 |
S502 |
MFI, izņemot centrālās bankas |
S403 |
S453 |
S503 |
CFS |
S404 |
S454 |
S504 |
Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi |
S405 |
S455 |
S505 |
Nefinanšu sabiedrības |
S406 |
S456 |
S506 |
Centrālā valdība |
S407 |
S457 |
S507 |
Pavalstu un vietējā valdība |
S408 |
S458 |
S508 |
Sociālās nodrošināšanas fondi |
S409 |
S459 |
S509 |
Starptautiskās organizācijas |
S410 |
S460 |
S510 |
|
|
|
|
4. tabula
A bloka ārpusbilances posteņu pārskatu sniegšanas veidlapa NCB
|
EMITENTI, KAS IR IEKŠZEMES REZIDENTI//EURO/NACIONĀLĀS DENOMINĀCIJAS |
|||
Nenomaksātās summas |
Bruto emisijas |
Dzēšana |
Neto emisijas |
|
|
A1 |
A2 |
A3 |
A4 |
8. NEKOTĒTĀS AKCIJAS |
||||
Kopā |
S511 |
S521 |
S531 |
S541 |
MFI, izņemot centrālās bankas |
S512 |
S522 |
S532 |
S542 |
CFS |
S513 |
S523 |
S533 |
S543 |
Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi |
S514 |
S524 |
S534 |
S544 |
Nefinanšu sabiedrības |
S515 |
S525 |
S535 |
S545 |
|
|
|
|
|
9. PĀRĒJAIS PAŠU KAPITĀLS |
||||
Kopā |
S516 |
S526 |
S536 |
S546 |
MFI, izņemot centrālās bankas |
S517 |
S526 |
S536 |
S546 |
CFS |
S518 |
S526 |
S536 |
S546 |
Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi |
S519 |
S526 |
S536 |
S546 |
Nefinanšu sabiedrības |
S520 |
S526 |
S536 |
S546 |
1. Emitenta rezidence
Pārskata sniedzējas valsts nerezidentiem piederošu meitassabiedrību, kas darbojas pārskata sniedzējas valsts ekonomiskajā teritorijā, emisijas klasificē kā pārskata sniedzējas valsts rezidējošu vienību emisijas.
Par rezidējošu vienību emisijām uzskata arī tās emisijas, ko veic galvenie biroji, kas atrodas pārskata sniedzējas valsts ekonomiskajā teritorijā un kas darbojas starptautiskā mērogā. Par nerezidentu emisijām uzskata tās emisijas, ko veic galvenie biroji vai meitassabiedrības, kas atrodas ārpus pārskata sniedzējas valsts ekonomiskās teritorijas, bet kas pieder pārskatu sniedzējas valsts rezidentiem. Piemēram, Volkswagen Brazil emisijas uzskata par tādām, ko veikušas vienības, kuras rezidē Brazīlijā, nevis pārskata sniedzējas valsts teritorijā.
Lai novērstu divkāršu uzskaiti vai datu nepilnības, pārskatu sniegšana par finanšu instrumentsabiedrību (FIS) emisijām ir jārisina divpusēji, iesaistot Starptautisko norēķinu banku (SNB) un attiecīgās NCB. NCB nevis SNB ir pienākums sniegt datus par tādu FIS emisijām, kas atbilst EKS 95 rezidences kritērijiem un tiek klasificētas kā euro zonas rezidenti.
2. Emitentu sektoru dalījums
Emisijas klasificē pēc sektoriem, kuri uzņemas saistības par emitētajiem vērtspapīriem. Vērtspapīri, kas emitēti, izmantojot FIS un atbildībai par emisiju gulstoties uz mātessabiedrību un nevis uz FIS, ir jāsaista ar mātessabiedrību un nevis ar FIS. Piemēram, Philips FIS emisijas iedala nefinanšu sabiedrību sektorā, un par to datus sniedz Nīderlande. Tomēr FIS un tās mātessabiedrībai ir jāatrodas vienā valstī. Tātad, ja mātessabiedrība nav pārskata sniedzējas valsts rezidents, FIS uzskata par nosacītu rezidentu pārskata sniedzējas valstī, un emitenta sektors ir CFS. Piemēram, Toyota Motor Finance Netherlands BV emisijas attiecina uz Nīderlandes CFS, jo mātessabiedrība “Toyota” nav Nīderlandes rezidents.
Sektoru klasifikācija aptver šādus deviņus emitentu veidus:
— |
ECB/NCB, |
— |
MFI, |
— |
CFS, |
— |
apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi, |
— |
nefinanšu sabiedrības, |
— |
centrālā valdība, |
— |
pavalstu un vietējā valdība, |
— |
sociālās nodrošināšanas fondi, |
— |
starptautiskās organizācijas. |
Ja valsts sabiedrība tiek privatizēta, emitējot kotētas akcijas, emitējošais sektors ir “nefinanšu sabiedrības”. Tāpat, ja valsts kredītiestāde tiek privatizēta, emitējošais sektors ir “MFI, izņemot centrālās bankas”. Mājsaimniecību vai bezpeļņas organizāciju, kas apkalpo mājsaimniecības, emisijas klasificē kā “nefinanšu sabiedrību” emisijas.
SNB ievēro tos emitentu sektora dalījuma apzīmējumus, kuri pieejami SNB datu bāzē, un tos, kurus prasa pārskata veidlapās, kā tas turpmāk norādīts.
Sektoru dalījums SNB datu bāzē |
|
Klasifikācija pārskatu sniegšanas veidlapās |
Centrālā banka |
→ |
NCB un ECB |
Komercbankas |
→ |
MFI |
CFS |
→ |
CFS |
Centrālā valdība |
→ |
Centrālā valdība |
Pārējā valdība Valsts iestādes |
→ |
Pavalstu un vietējā valdība |
Sabiedrības |
→ |
Nefinanšu sabiedrības |
Starptautiskās organizācijas |
→ |
Starptautiskās organizācijas (PP) |
3. Emisiju termiņi
Īstermiņa parāda vērtspapīri ietver vērtspapīrus, kuru sākotnējais termiņš ir viens gads vai mazāk, pat ja tie ir emitēti kā ilgāka termiņa instrumenti.
Ilgtermiņa parāda vērtspapīri ietver vērtspapīrus, kuru sākotnējais termiņš ir vairāk nekā viens gads. Emisijas ar izvēles atmaksāšanas termiņiem, no kuriem vēlākais ir vairāk nekā pēc viena gada, un emisijas ar nenoteiktiem atmaksāšanas datumiem klasificē kā ilgtermiņa. Kā piedāvāts EKS 95 5.22. punktā – termiņa iedalījums var būt elastīgs, t. i., īpašos gadījumos īstermiņa vērtspapīri var būt ar divu gadu sākotnējo termiņu.
Metodoloģija, ko pašreiz piemēro SNB, ir atšķirīga. SNB uzskata euro īstermiņa parāda vērtspapīrus un citas euro parādzīmes, kas emitētas saskaņā ar īstermiņa programmu, par īstermiņa instrumentiem, un visus instrumentus, kas emitēti saskaņā ar ilgtermiņa dokumentāciju, par ilgtermiņa instrumentiem neatkarīgi no to sākotnējā termiņa.
Divu gadu iedalījums pēc termiņa, kā tas ir MFI bilances statistikā, netiek uzskatīts par nepieciešamu.
4. Emisiju klasifikācija
Emisijas analizē divās plašās grupās: a) parāda vērtspapīri, t. i., vērtspapīri, izņemot akcijas, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (25); un b) kotētās akcijas, izņemot ieguldījumu fondu akcijas/daļas (26). Pēc iespējas tiek aptverti privāti izvietojumi. Naudas tirgus vērtspapīrus iekļauj kā daļu no parāda vērtspapīriem. Nekotētu akciju un citu kapitāla vērtspapīru datus sniedz uz brīvprātības pamata kā divus atsevišķus ārpusbilances posteņus.
Šādus Starptautisko norēķinu bankas datu bāzē iekļautus instrumentus vērtspapīru emisijas statistikā klasificē kā parāda vērtspapīrus:
— |
noguldījumu sertifikātus, |
— |
komerciālus vērtspapīrus, |
— |
valsts kases parādzīmes, |
— |
obligācijas |
— |
komerciālus euro vērtspapīrus, |
— |
vidēja termiņa parādzīmes, |
— |
citus īstermiņa vērtspapīrus. |
Neizsmeļošs instrumentu aptvērums vērtspapīru emisijas statistikā:
a) |
Parāda vērtspapīri
|
b) |
Kotētās akcijas Kotētās akcijas ietver:
Ja uzņēmums ir privatizēts un daļa akciju paliek valdības īpašumā, bet pārējās tiek kotētas regulētā tirgū, visu uzņēmuma kapitāla vērtību grāmato kā kotēto akciju nenomaksātā summa, jo akcijas iespējams jebkurā laikā pārdot par to tirgus vērtību. Tas pats attiecas uz gadījumiem, ja daļa akciju pārdota lieliem investoriem un tikai atlikusī daļa, t. i. brīvās apgrozības daļa, tiek tirgota biržā. Kotētās akcijas neietver:
|
5. Emisijas valūta
Paralēlo valūtu obligācijas, kuras dzēš vai kuru kuponu maksā valūtā, kas atšķiras no obligācijas denominācijas valūtas, ir jāklasificē pēc obligācijas denominācijas valūtas. Ja globālā obligācija ir emitēta vairāk nekā vienā valūtā, par katru emisijas daļu datus sniedz kā par atsevišķu emisiju atbilstoši tās emisijas valūtai. Ja emisijas ir denominētas divās valūtās, piemēram, 70 % euro un 30 % ASV dolāros, attiecīgās emisijas daļas, ja iespējams, datus sniedz atsevišķi saskaņā ar denominācijas valūtu. Proti, par 70 % emisijas datus sniedz kā par emisiju euro/nacionālajās denominācijās (27) un par 30 % datus sniedz kā par emisiju pārējās valūtās. Ja emisijas valūtas komponentu nav iespējams identificēt atsevišķi, pārskata sniedzējas valsts veikto faktisko dalījumu norāda attiecīgās valsts paskaidrojošajā piezīmē.
Ir jāuzskata, ka kotētās akcijas ir emitētas uzņēmējsabiedrības rezidentvalsts valūtā; akciju emisijas pārējās valūtās ir maznozīmīgas vai neesošas. Līdz ar to dati par kotētajām akcijām attiecas uz visām euro zonas rezidentu emisijām.
6. Emisijas grāmatošanas laiks
Uzskata, ka emisija notikusi tad, kad emitents saņem maksājumu, nevis tad, kad sindikāts uzņemas saistības.
7. Krājumu un plūsmu saskaņošana
NCB ir jāsniedz informācija par īstermiņa un ilgtermiņa parāda vērtspapīru nenomaksātajām summām, bruto emisijām, dzēšanu un neto emisijām, kā arī par kotētām akcijām.
Tabula ilustrē saikni starp krājumiem (t. i., nenomaksātajām summām) un plūsmām (t. i., bruto emisijām, dzēšanu un neto emisijām). Praksē šī saikne ir sarežģītāka sakarā ar cenas un valūtas kursa vērtējuma izmaiņām, reinvestētajiem (t. i., uzkrātajiem) procentiem, pārklasificēšanu, pārskatīšanu un citām korekcijām (28).
a) |
Nedzēstās emisijas pārskata perioda beigās |
≈ |
Nedzēstās emisijas iepriekšējā pārskata perioda beigās |
+ |
Bruto emisijas pārskata periodā |
– |
Dzēšana pārskata periodā |
b) |
Nedzēstās emisijas pārskata perioda beigās |
≈ |
Nedzēstās emisijas iepriekšējā pārskata perioda beigās |
+ |
Neto emisijas pārskata periodā |
|
|
a) Bruto emisijas
Bruto emisijas, kas veiktas pārskata periodā, ietver visas parāda vērtspapīru un kotēto akciju emisijas, ja emitents jaunus vērtspapīrus pārdod par skaidru naudu. Tās attiecas uz regulāru jaunu instrumentu veidošanu. Brīdi, kurā emisijas ir noslēgtas, nosaka kā laiku, kad tiek veikts maksājums; tādēļ emisiju reģistrēšana iespējami tuvu atspoguļo laiku, kad tiek veikts maksājums par attiecīgo emisiju.
Bruto emisijas aptver jaunas akcijas, ko sabiedrības emitējušas pārdošanai par skaidru naudu un ko pirmoreiz kotē biržā, t. sk. akcijas, ko emitējušas jaunizveidotas sabiedrības vai privātas sabiedrības, kas kļūst par atklātām sabiedrībām. Bruto emisijas aptver arī jaunas akcijas, ko emitē pārdošanai par skaidru naudu atklāto sabiedrību privatizācijas gaitā, sabiedrības akcijām tiekot kotētām biržā. Prēmijakciju emisija netiek iekļauta (29). Bruto emisijas datus sniedz tajā gadījumā, kad sabiedrību iekļauj biržas sarakstā, bet netiek piesaistīts jauns kapitāls.
Esošo vērtspapīru apmaiņa vai nodošana pārņemšanas vai apvienošanās laikā netiek iekļauta (30) bruto emisijā vai dzēšanā, izņemot attiecībā uz jauniem instrumentiem, kurus euro zonā rezidējoša struktūra izveidojusi un emitējusi pārdošanai par naudu.
Tādu vērtspapīru emisijas, kurus vēlāk var pārvērst citos instrumentos, ir jāreģistrē kā emisijas to sākotnējo instrumentu kategorijā; pārvēršot tās tiek dzēstas no šīs instrumentu kategorijas ar identisku summu, un vēlāk tās aplūko kā bruto emisijas jaunā kategorijā (31).
b) Dzēšana
Dzēšana pārskata periodā ietver visus emitenta veiktas parāda vērtspapīru un kotēto akciju atpirkšanas gadījumus, kad ieguldītājs saņem par vērtspapīriem skaidru naudu. Dzēšana attiecas uz instrumentu parastu dzēšanu. Tie aptver visus parāda vērtspapīrus, kam pienācis dzēšanas termiņš, kā arī pirmstermiņa dzēšanu. Šeit iekļauj arī sabiedrību akciju atpirkšanu, ja sabiedrība atpērk visas akcijas par skaidru naudu pirms tās juridiskās formas maiņas, vai daļu akciju par skaidru naudu, ko anulē, kā rezultātā samazinās kapitāls. Sabiedrību akciju atpirkšanu šeit neaplūko, ja tie ir ieguldījumi pašu akcijās (32).
Par dzēšanu datus nesniedz gadījumā, ja sabiedrība tiek svītrota no biržas saraksta.
c) Neto emisijas
Neto emisijas ir visu veikto emisiju atlikums, atskaitot visas dzēšanas, kas notikušas pārskata periodā.
Kotēto akciju nenomaksāta summa aptver rezidējošo struktūru visu kotēto akciju tirgus vērtību. Tādēļ euro zonas valsts sniegtā kotēto akciju nenomaksātā summa var palielināties vai samazināties, biržas sarakstā esošai struktūrai mainot atrašanās vietu. Tas attiecas arī uz pārņemšanas vai apvienošanās gadījumiem, ja instrumenti tiek izveidoti un emitēti pārdošanai par skaidru naudu un/vai dzēsti par skaidru naudu un anulēti. Lai novērstu dubulto uzskaiti vai nepilnības attiecībā uz parāda vērtspapīriem un kotētajām akcijām, emitentam pārceļoties uz citu rezidences valsti, attiecīgajai NCB ir jākoordinē šāda notikuma divpusējas paziņošanas laiku.
8. Vērtēšana
Vērtspapīru emisiju vērtība ietver cenas komponentu un, ja emisijas ir izteiktas valūtās, kas atšķiras no pārskata valūtas, – valūtas maiņas kursa komponentu.
NCB par parāda vērtspapīriem datus sniedz pēc to nominālvērtības un par kotētajām akcijām pēc to tirgus vērtības (t. i., darījuma vērtības). Ilgtermiņa vērtspapīriem emisijas veidus (nemainīgas likmes, mainīgas likmes un nulles kupona obligācijas) var vērtēt ar dažādām metodēm, kā rezultātā kopsummai tiek izmantots jaukts novērtējums. Piemēram, nemainīgas un mainīgas likmes emisijas parasti novērtē pēc nominālvērtības un nulles kupona obligācijas – pēc faktiski samaksātās summas. Parasti relatīvais nulles kupona obligāciju daudzums ir mazs, līdz ar to kodu sarakstā nav paredzēts jaukts vērtējums; ilgtermiņa parāda vērtspapīru kopsummu sniedz pēc nominālvērtības (N). Gadījumos, ja ir būtisks parādības apmērs, izmanto vērtību “nav noteikts” (Z). Parasti visās situācijās, kad notiek jaukts vērtējums, NCB sniedz datus raksturlielumu līmenī saskaņā ar III pielikuma raksturlielumiem.
a) Cenas vērtēšana
Kotēto akciju krājumus un plūsmas sniedz pēc tirgus vērtības, savukārt parāda vērtspapīru krājumus un plūsmas – pēc nominālvērtības. Izņēmumu parāda vērtspapīru krājumu un plūsmu reģistrēšanai pēc nominālvērtības pieļauj attiecībā uz augsta diskonta un nulles kupona obligācijām, ja emisijas tiek reģistrētas pēc faktiski samaksātās summas, proti, pēc diskontētās cenas pirkuma brīdī un dzēšanas termiņā par nominālvērtību. Nenomaksātās augsta diskonta un nulles kupona obligāciju summas ir faktiski samaksātā summa, kam pieskaitīti uzkrātie procenti, kā tas norādīts tālāk.
kur
A |
= |
faktiski samaksātā summa un uzkrātie procenti |
E |
= |
faktiskā vērtība (summa, kas samaksāta emisijas vai dzēšanas brīdī) |
P |
= |
nominālvērtība (kas tiek atmaksāta termiņa beigās) |
T |
= |
laiks līdz termiņam no emisijas dienas (dienās) |
t |
= |
laiks, kas pagājis kopš emisijas dienas (dienās) |
Cenas vērtēšanas procedūra dažādās valstīs var atšķirties.
Šajā sakarā nepiemēro cenu vērtēšanu saskaņā ar EKS 95, kas attiecībā uz parāda vērtspapīriem un akcijām pieprasa reģistrēt plūsmas pēc darījuma vērtības un krājumus – pēc tirgus vērtības.
Pašreizējie SNB vērtēšanas noteikumi paredz nominālvērtību parāda vērtspapīriem un emisijas cenu kotētajām akcijām. Augsta diskonta un nulles kupona obligācijām pārskata sniedzējai NCB, ja iespējams, jāaprēķina uzkrātie procenti.
b) Pārskata valūta un valūtas kursa vērtēšana
NCB sniedz ECB visus datus euro, t. sk. attiecībā uz vēsturiskām sērijām. Lai pārvērstu euro vērtspapīrus, ko iekšzemes rezidenti emitējuši pārējās valūtās (C bloks) (33), NCB iespējami cieši ievēro valūtas maiņas kursa vērtēšanas principus, kuru pamatā ir EKS 95 (34).
i) |
apgrozībā esošās emisijas ir jāpārvērš euro/valstu valūtās pēc attiecīga tirgus vidējā valūtas maiņas kursa, kas dominē pārskata perioda beigās, proti, pārskata perioda pēdējās darba dienas beigās; |
ii) |
bruto emisijas un dzēšanas ir jāpārvērš euro/valstu valūtās, izmantojot tirgus vidējo valūtas maiņas kursu, kas dominē maksājuma brīdī. Ja nav iespējams identificēt precīzo valūtas maiņas kursu, kas piemērojams pārvēršanai, var izmantot valūtas maiņas kursu, kas ir iespējami tuvs tirgus vidus kursam maksājuma brīdī. |
Attiecībā uz laikposmiem līdz 1999. gada 1. janvārim, NCB iespējami stingri ievēro šos EKS 95 standartus, lai pārvērstu visas ne-iekšzemes valūtas emisijas, izpirkumus un nenomaksātās summas pārskata sniedzējas valsts euro/valsts valūtā. Lai nosūtītu datus ECB, visu laikrindu pēc tam pārvērš euro, izmantojot 1998. gada 31. decembra neatsaucamas maiņas likmes.
SNB sniedz ECB datus par visām pārējās pasaules rezidentu emisijām euro/valstu valūtās (B bloks) ASV dolāros, izmantojot perioda beigu valūtas kursu attiecībā uz nenomaksātajām summām un perioda vidējo valūtas kursu attiecībā uz emisijām un izpirkumiem. ECB pārvērš visus datus euro, izmantojot to pašu principu, ko sākumā piemēroja Starptautisko norēķinu banka. Attiecībā uz laikposmiem līdz 1999. gada 1. janvārim kā tuvinājumu izmanto valūtas kursu starp ECU un ASV dolāru.
9. Konceptuālā atbilstība
Vērtspapīru emisiju statistika un MFI bilances statistika ir saistītas tiktāl, ciktāl tas attiecas uz MFI apgrozāmo instrumentu emisijām. Instrumentu un MFI, kas tos emitē, aptvērums ir konceptuāli atbilstīgs, tāpat arī instrumentu iedalījums pēc termiņu grupām un valūtas dalījuma. Atšķirības starp vērtspapīru emisiju statistiku un MFI bilances statistiku pastāv attiecībā uz vērtēšanas principiem (t. i. nominālvērtība attiecībā uz vērtspapīru emisijas statistiku un tirgus vērtība attiecībā uz MFI bilances statistiku). Izņemot vērtēšanas atšķirības, katrai valstij MFI emitēto vērtspapīru nenomaksātā summa, ko sniedz vērtspapīru statistikas nolūkā, atbilst 11. (“emitētie parāda vērtspapīri”) un 12. (“naudas tirgus vērtspapīri”) postenim MFI bilances pasīvu pusē. Īstermiņa emisijas, ko nosaka vērtspapīru emisiju statistikai, atbilst viena gada laikā emitētu naudas tirgus vērtspapīru un parāda vērtspapīru summai. Ilgtermiņa vērtspapīri, ko nosaka vērtspapīru emisiju statistikas nolūkā, ir vienādi ar parāda vērtspapīru, kas emitēti ar termiņu ilgāku par viena gadu un līdz diviem gadiem, un parāda vērtspapīru, kas emitēti ar termiņu ilgāku par diviem gadiem, summu.
NCB pārskata vērtspapīru emisijas statistikas un MFI bilances statistikas aptvērumu un norāda ECB jebkādas konceptuālas atšķirības. Veic triju veidu atbilstības pārbaudes attiecībā uz emisijām, kuras veic: a) NCB euro/valstu valūtās; b) MFI, kas nav centrālās bankas, euro/valstu valūtās; un c) MFI, kas nav centrālās bankas, pārējās valūtās. Nelielas atšķirības ir iespējamas, tā kā vērtspapīru emisijas statistiku un MFI bilances statistiku iegūst no pārskatu sniegšanas sistēmām valsts līmenī, kas kalpo dažādiem mērķiem.
10. Datu pieprasījumi
Statistikas pārskatus sagaida no katras valsts katrai piemērotajai laikrindai. NCB laicīgi sniedz ECB rakstiskus paskaidrojumus, ja kāds postenis konkrētajā valstī nav piemērojams. Ja attiecīgā parādība nepastāv, uz NCB var attiecināt pagaidu izņēmumu no laikrindas datu sniegšanas pienākuma. NCB sniedz datus arī par šādu notikumu, kā arī par jebkurām citām atkāpēm no III pielikumā aprakstītās pārskatu sniegšanas shēmas. Turklāt tās informē ECB, nosūtot labojumus kopā ar paskaidrojumiem, par šo labojumu būtību.
3. sadaļa. Valsts paskaidrojošās piezīmes
Katra NCB iesniedz pārskatu, kurā aprakstīti šīs pārskatu sniegšanas sakarā iesniegtie dati. Pārskatā ir jāaptver tālāk izklāstītās tēmas, un iespējami stingri jāievēro ierosinātais izkārtojums. NCB ir jāsniedz papildu informācija par gadījumiem, kad paziņotie dati neatbilst šai pamatnostādnei, vai kad dati netiek sniegti, un tā iemesliem. Pārskatu nosūta ECB kā Word dokumentu, izmantojot Cebamail. Pārskatu iesniedz ne vēlāk kā datus.
1. |
Datu avoti/datu vākšanas sistēma – tiek sniegtas ziņas par datu avotiem, kuri izmantoti vērtspapīru emisiju statistikas apkopošanai: administratīvie avoti valdības emisijām, tiešie pārskati no MFI un citām iestādēm, laikraksti un tādi datu sniedzēji kā Starptautiskais finanšu pārskats u.tml. NCB ir jānorāda, vai dati tiek vākti un glabāti katrai emisijai atsevišķi un, ja tā, tad kādi kritēriji tiek piemēroti. Alternatīvi – NCB ir jānorāda, vai dati ir vākti un glabāti, atsevišķi neizdalot, kā daudzumi, ko pārskata periodā emitējuši atsevišķi emitenti, piemēram, tiešās datu vākšanas sistēmu gadījumā. NCB ir jāsniedz informācija par kritērijiem, kas tiešajā pārskatu sniegšanā izmantoti, lai identificētu pārskatu sniedzējus, un iesniedzamo informāciju. |
2. |
Apkopošanas procedūras – īsi apraksta datu apkopošanai izmantoto metodi, piemēram, informācijas apkopošana par atsevišķām vērtspapīru emisijām, esošo laikrindu kārtība neatkarīgi no tā, vai tās publicē. |
3. |
Emitenta rezidence – NCB ir jāprecizē, vai emisiju klasifikācijā ir iespējams pilnībā piemērot EKS 95 (un SVF) rezidences definīciju. Ja tas nav iespējams vai ir iespējams tikai daļēji, NCB ir jāsniedz pilnīgs faktiski izmantoto kritēriju skaidrojums. |
4. |
Emitentu sektoru dalījums – NCB ir jānorāda atkāpes no emitentu klasifikācijas pēc 2. nodaļas 2. punktā noteiktā sektoru dalījuma. Piezīmēs ir jāpaskaidro identificētās atkāpes un jebkādas pelēkās zonas. |
5. |
Emisijas valūta – ja nav iespējams atsevišķi identificēt emisijas valūtu komponentus, NCB izskaidro atkāpes no noteikumiem. Turklāt NCB, kuras attiecībā uz visiem vērtspapīriem nevar nodalīt emisijas vietējās valūtās, pārējās euro/valstu valūtās un pārējās valūtās, ir jāsniedz apraksts gadījumos, kad šādas emisijas ir klasificētas, un norāda to emisiju kopējo apjomu, kas nav tikušas pienācīgi iedalītas, lai ilustrētu nepilnību apjomu. |
6. |
Emisiju klasifikācija NCB ir jāsniedz visaptveroša informācija par vērtspapīru veidu, uz ko attiecas valsts dati, t. sk. par valsts noteikumiem attiecībā uz tiem. Ja zināms, ka aptveramība ir daļēja, NCB ir jāpaskaidro esošās nepilnības.
|
7. |
Ilgtermiņa vērtspapīru instrumentu analīze – ja nemainīgās likmes, mainīgās likmes un nulles kupona obligāciju summa neveido ilgtermiņa parāda vērtspapīru kopumu, NCB ir jānorāda ilgtermiņa vērtspapīru, par kuriem nav pieejams šāds dalījums, veids un daudzums. |
8. |
Emisiju termiņi – ja nav iespējams stingri ievērot īstermiņa un ilgtermiņa definīcijas, NCB savās paskaidrojošajās piezīmēs norāda, kur sniegtajos datos ir atkāpes. |
9. |
Dzēšana– NCB ir jānorāda, kā tās iegūst informāciju par dzēšanu, un vai informāciju savāc no tiešiem pārskatiem, vai aprēķina pēc atlikuma. |
10. |
Cenas vērtēšana – NCB savās paskaidrojošajā piezīmēs sīki precizē vērtēšanas procedūru, kuru izmanto attiecībā uz a) īstermiņa parāda vērtspapīriem, b) ilgtermiņa parāda vērtspapīriem; c) diskonta obligācijām un d) kotētām akcijām. Krājumu un plūsmu vērtēšanas atšķirības ir jāpaskaidro. |
11. |
Pārskatu sniegšanas biežums, laicīgums un laika diapazons – norāda to, ciktāl šā pārskata nolūkā apkopotos datus bija iespējams sniegt atbilstoši lietotāja prasībām, t. i., mēneša datiem – ar piecu nedēļu laicīgumu. Ir jānorāda arī sniegto laikrindu garums. It jāpaziņo par jebkādiem pārrāvumiem sērijās, piemēram, atšķirības vērtspapīru aptveramības ziņā laika gaitā. |
12. |
Pārskatīšanas – īsās paskaidrojošās piezīmēs norāda jebkuras pārskatīšanas iemeslu un apjomu. |
13. |
Provizoriskā aptveramība katram iekšzemes rezidentu emitētajam instrumentam – NCB ir jāsniedz provizoriski aprēķini katrai iekšzemes rezidentu emisiju kategorijai, proti, īstermiņa vērtspapīru, ilgtermiņa vērtspapīru un kotēto akciju emisijām, vietējā valūtā, pārējās euro/valstu valūtās, t. sk. ECU, un pārējās valūtās saskaņā ar tālāk norādīto tabulu. Provizoriskajiem “procentuālās aptveramības” aprēķiniem ir jānorāda katrā instrumentu kategorijā aplūkoto vērtspapīru daļu procentuāli no visas emisijas, kas jāsniedz attiecīgajā sadaļā, ievērojot pārskatu sniegšanas noteikumus. Īsus aprakstus var sniegt “piezīmēs”. NCB ir arī jānorāda jebkādas izmaiņas aptveramībā, kas radušās, pievienojoties monetārajai savienībai.
|
13. DAĻA
MFI procentu likmju mēneša papildu statistika (ko nosūta ECB līdz darbadienas beigām 19. darbadienā pēc atsauces mēneša beigām)
1. tabula
Jauni kredīti ne-finanšu sabiedrībām
|
Sektors |
Instrumenta veids |
Procentu likmes darbības sākotnējais periods |
Jauno darījumu rādītājs |
Pārskatu sniegšanas pienākums |
Kredīti EUR |
Nefinanšu sabiedrībām |
Kredīti līdz 1 milj. euro |
Mainīgā likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam |
24 |
NGPL/ŠDFPL, summa |
Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāk par 1 gadu un līdz 5 gadiem |
25 |
NGPL/ŠDFPL, summa |
|||
Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāk par 5 gadiem |
26 |
NGPL/ŠDFPL, summa |
|||
Kredīti, kas lielāki par 1 milj. euro |
Mainīgā likme un procentu likmes darbības sākotnējais periods līdz 1 gadam |
27 |
NGPL/ŠDFPL, summa |
||
Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāk par 1 gadu un līdz 5 gadiem |
28 |
NGPL/ŠDFPL, summa |
|||
Procentu likmes darbības sākotnējais periods ilgāk par 5 gadiem |
29 |
NGPL/ŠDFPL, summa |
1. |
MFI procentu likmju statistikā jauni kredīti ne-finanšu sabiedrībām aptver visus kredītus, kas nav atjaunojamie kredīti un pārsnieguma kredīti un norēķinu karšu parādi, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1072/2013 I pielikumā (ECB/2013/34). Nolīgto gada procentu likmi (NGPL) vai šauri definēto faktisko procentu likmi (ŠDFPL) sniedz par visām 1. tabulā iekļautajām kategorijām. NGPL/ŠDFPL sniedz kopā ar saistītajiem jauno darījumu apjomiem. 24.–29. rādītāju aprēķina, pamatojoties uz 37.–54. posteni Regulas (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) I pielikuma 2. papildinājumā. Procentu likmes aprēķina kā atbilstošo Regulas (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) I pielikuma 2. papildinājuma posteņu vidējos svērtos lielumus, savukārt jauno darījumu apjomam ir jābūt atbilstošo Regulas (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) II pielikuma 2. papildinājuma posteņu summai. |
2. tabula
Atjaunojamie kredīti un pārtēriņa kredīti, bezprocentu un procentu norēķinu karšu kredīts
|
Sektors |
Instrumenta veids |
Jaunu darījumu rādītājs |
Pārskatu sniegšanas pienākums |
Kredīti EUR |
Mājsaimniecībām |
Atjaunojamie kredīti un pārtēriņa kredīti, bezprocentu un procentu norēķinu karšu kredīts |
86 |
NGPL/ŠDFPL, summa |
Nefinanšu sabiedrībām |
Atjaunojamie kredīti un pārtēriņa kredīti, bezprocentu un procentu norēķinu karšu kredīts |
87 |
NGPL/ŠDFPL, summa |
2. |
MFI procentu likmju statistikā atjaunojamie kredīti un pārtēriņa kredīti, un bezprocentu un procentu norēķinu karšu kredīts atbilst tām pašām definīcijām, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikumā, neatkarīgi no procentu likmes darbības sākotnējā perioda. Soda naudas, ko piemēro pārtēriņa kredītiem kā citu maksu komponenti, piemēram, kā īpašas maksas, neietilpst NGPL, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) I. pielikumā. NGPL vai ŠDFPL sniedz par 2. tabulā iekļautajām kategorijām. NGPL/ŠDFPL sniedz kopā ar saistītajiem jauno darījumu apjomiem. |
3. |
Attiecībā uz atjaunojamiem kredītiem un pārtēriņa kredītiem, un kredītkaršu bezprocentu un procentu kredītu – jaunu darījumu apjoma jēdziens ir vienāds ar nenomaksātām summām. 86.–87. rādītāju aprēķina, pamatojoties uz 12., 23., 32. un 36. posteni Regulas (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) I pielikuma 2. papildinājumā, un sniegtās nenomaksātās summas par norēķinu karšu bezprocentu un procentu kredītiem un atjaunojamiem kredītiem, un pārtēriņa kredītiem – saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikumu. Procentu likmes aprēķina kā Regulas (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) I pielikuma 2. papildinājuma atbilstošo posteņu vidējos svērtos lielumus, norēķinu karšu bezprocentu kredīta gadījumā izmantojot nulles procentu likmi. Šīs tabulas 86. un 87. rādītāja mērķis ir nodrošināt nepārtrauktību ar 12. un 23. rādītāju (“pārtēriņa kredīti” vai “virslimita kredīti”), kā tie iepriekš tika definēti Eiropas Centrālās bankas Regulā (EK) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) (35), t. i., pirms tā tika grozīta ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (EK) Nr. 290/2009 (ECB/2009/7) (36). |
3. tabula
Procentu likmes par pārskatītajiem kredītiem mājsaimniecībām un nefinanšu sabiedrībām
|
Sektors |
Instrumenta veids |
Sākotnējais termiņš, brīdinājuma termiņš, procentu likmes darbības sākotnējais periods |
Jauno darījumu rādītājs |
Pārskatu sniegšanas pienākums |
Pārskatītie kredīti EUR |
Mājsaimniecībām |
Patēriņam |
kopā |
88 |
NGPL/ŠDFPL |
Mājokļa iegādei |
kopā |
89 |
NGPL/ŠDFPL |
||
Citiem mērķiem |
kopā |
90 |
NGPL/ŠDFPL |
||
Nefinanšu sabiedrībām |
Kopā |
91 |
NGPL/ŠDFPL |
4. |
MFI procentu likmju statistikā pārskatītie kredīti mājsaimniecībām un nefinanšu sabiedrībām ietver visus tos jauno darījumu kredītus – kas nav atjaunojamie kredīti un pārsnieguma kredīti, un norēķinu karšu parāds – kas ir piešķirti, bet pārskatīšanas brīdī vēl nav atmaksāti. Attiecībā uz kredītiem, kas pārvesti no citas iestādes, pārskatīšana attiecas uz jaunu darījumu kredītiem, kurus ir piešķīrusi tā iestāde, kas kredītu pārdod vai nodod. Attiecībā uz 3. tabulā iekļautajām kategorijām datus sniedz vienīgi NGPL vai ŠDFPL, ciktāl iespējams, papildus tiem apjomiem, kuri tiek prasīti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34). |
14. DAĻA
Faktisko pārskatu sniedzēju grupas atlase un parauga uzturēšana attiecībā uz MFI procentu likmju statistiku
1. sadaļa. Faktisko pārskatu sniedzēju grupas atlase
1. Vispārējā atlases procedūra
1. |
NCB piemēro procedūru, kura attēlota norādītajā diagrammā, lai atlasītu pārskatu sniedzējus MFI procentu likmju statistikas vākšanai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34). Minētā procedūra ir šāda:
|
2. Visa kopa vai izlase
2. |
Katra NCB atlasa pārskatu sniedzēju atsauces grupā tos savus pārskatu sniedzējus no MFI vidus – izņemot centrālās bankas un NTF –, kuras ir rezidenti tajā pašā euro zonas dalībvalstī, kur atrodas attiecīgā NCB. |
3. |
Lai atlasītu pārskatu sniedzējus, NCB ir vai nu jāizvēlas visa kopa, vai jāpiemēro izlases metode saskaņā ar turpmākajos punktos noteiktajiem kritērijiem. |
4. |
Gadījumā, ja izmanto visu kopu, NCB lūdz katru rezidentu MFI pārskatu sniedzēju atsauces grupā sniedz statistikas datus par MFI procentu likmēm. Izmantojot kopu, vāc šādus mainīgos lielumus – procentu likmes un jauno darījumu summas, un nenomaksāto summu procentu likmes. |
5. |
Gadījumā, ja izmanto izlasi, pārskatu lūgs sniegt tikai pārskatu sniedzēju atsauces grupā esošai MFI izlasei. Izmantojot izlasi, veic aplēses par šādiem mainīgajiem lielumiem – procentu likmes un jauno darījumu summas, un nenomaksāto summu procentu likmes. Tos sauc par izlases mainīgajiem lielumiem. Lai mazinātu risku, ka izlases aptaujas rezultāti novirzās no patiesajiem (nezināmajiem) lielumiem pārskatu sniedzēju atsauces grupā, izlase būtu jāveido tā, lai tā būtu tipiska attiecībā uz pārskatu sniedzēju grupu. MFI procentu likmju statistikā izlasi uzskata par tipisku, ja izlasē ir atspoguļotas arī visas īpatnības, kas ir būtiskas MFI procentu likmju statistikā un piemīt pārskatu sniedzēju atsauces grupai. Lai izveidotu sākotnējo izlasi, NCB var izmantot piemērotus aizstājējlielumus un modeļus, lai sagatavotu izlases shēmu arī tajos gadījumus, ja pamatdati, kas ir iegūti no esošajiem avotiem, pilnībā neatbilst Regulā (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) noteiktajai definīcijai. |
3. Atsauces pārskatu sniedzēju grupas stratifikācija
6. |
Lai nodrošinātu, ka izlases ir tipiska, ikvienai NCB, kura MFI procentu likmju statistikā izvēlas izlases metodi, pirms katra pārskatu sniedzēja atlases būtu atbilstoši jāstratificē pārskatu sniedzēju atsauces grupa. Stratifikācija nozīmē, ka pārskatu sniedzēja atsauces grupa N tiek iedalīta apakšgrupās vai stratos N1, N2, N3… NL. Minētais iedalījums apakšgrupās vai stratos nedrīkst pārklāties un kopā veido pārskatu sniedzēju atsauces grupu – N1 + N2 + N3 + … + NL = N |
7. |
NCB nosaka tādus stratifikācijas kritērijus, ar kuriem iespējams pārskatu sniedzēju atsauces grupu iedalīt viendabīgos stratos. Stratus uzskata par viendabīgiem, ja summa, ko veido izlases mainīgo lielumu novirzes strata iekšienē, ir ievērojami zemāka par kopējo novirzi visā faktisko pārskatu sniedzēju grupā (37). Stratifikācijas kritērijus piesaista MFI procentu likmju statistikai, t. i., pastāv saistība starp stratifikācijas kritērijiem un procentu likmēm un apjomiem, kas jānosaka izlasē. |
8. |
Katrai NCB, kas izvēlas izlases metodi, ir jāidentificē vismaz viens stratifikācijas kritērijs, lai nodrošinātu to, ka MFI izlase ir tipiska euro zonas dalībvalstij un to, ka izlases kļūda ir maza. Vislabāk, ja VCB definē stratifikācijas kritēriju hierarhiju. Tajos ņem vērā attiecīgās valsts īpatnības, un līdz ar to tie konkrēti atbilst katrai euro zonas dalībvalstij. |
9. |
Pārskatu sniedzēju atlase notiek vienā kārtā pēc tam, kad ir definēti visi strati. Pārskatu sniedzējus no atsauces pārskatu sniedzēju grupas atlasa tikai šajā kārtā. Netiek veikta starpatlase. |
4. Izlases sadalījums stratos un pārskatu sniedzēju atlase
10. |
Pēc tam, kad saskaņā ar 6. un 7. punktu ir definēti attiecīgās valsts strati, NCB, kuras izvēlas izlases metodi, veic atlasi, no katra strata izvēloties faktiskos pārskatu sniedzējus. Valsts kopējās izlases apjoms n ir katra strata izlases apjomu n1, n2, n3, … nL summa: n1 + n2 + n3 + … + nL = n. |
11. |
Katra NCB izvēlas vispiemērotāko valsts izlases apjoma sadalījumu starp stratiem. Tādējādi katra NCB nosaka, cik pārskata sniedzēju nh tiek izvēlēti no kopējā MFI skaita Nh katrā stratā. Atlases likme nh/Nh katrā stratā h pieļauj katra strata novirzes aplēsi. Tas nozīmē, ka no katra strata tiek izvēlēti vismaz divi pārskatu sniedzēji. |
12. |
Lai atlasītu faktiskos pārskatu sniedzējus katrā stratā, NCB vai nu iekļauj visas iestādes stratā, veic atlasi pēc nejaušības principa, vai arī izvēlas vislielākās iestādes stratā. Ja atlasi veic pēc nejaušības principa, iestāžu nejaušu atlasi katrā stratā veic, visām iestādēm piemērojot vienādu varbūtību vai arī varbūtību, kas ir proporcionāla iestādes lielumam. Veicot atlasi pēc nejaušības principa vai atlasot vislielākās iestādes, NCB var izlemt, ka izlasē attiecībā uz dažiem stratiem iekļauj visas iestādēs. |
13. |
Informāciju par katras kredītiestādes un citas iestādes lielumu pārskatu sniedzēju atsauces grupā var iegūt valsts līmenī no MFI bilances statistikas, ko vāc saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33). NCB ir jāizmanto kopējie dati par eiro noguldījumiem, kas pieņemti no tām mājsaimniecībām un nefinanšu sabiedrībām, kuras ir euro zonas dalībvalstu rezidenti, un par eiro kredītiem, kas piešķirti šīm mājsaimniecībām un nefinanšu sabiedrībām, kas ir tā bilances daļa, kura ir būtiska MFI procentu likmju statistikā, vai arī ir jāizmanto aizstājējrādītājs, kas ir tuvs minētajam. |
14. |
MFI procentu likmju statistikas pamatā ir atlase bez aizstāšanas, t. i., katru MFI atsauces pārskatu sniedzēju grupā izvēlas tikai vienreiz. |
15. |
Ja NCB nolemj iekļaut visu MFI kopu vienā stratā, NCB šajā stratā var veikt izlases atlasi filiāļu līmenī Šajā gadījumā priekšnosacījums ir tāds, ka NCB rīcībā ir gan pilns filiāļu saraksts, kas aptver visus attiecīgā strata kredītiestāžu un pārējo iestāžu darījumus, gan atbilstīgi dati, lai novērtētu novirzi attiecībā uz procentu likmēm, kas piemērotas jaunajos darījumos ar mājsaimniecībām un nefinanšu sabiedrībām visās filiālēs. Atlasot un paturot sarakstā filiāles, piemēro visas šajā pamatnostādnē paredzētās prasības. Izvēlētās filiāles kļūst par valsts līmeņa pārskatu sniedzējiem, uz ko attiecas visas Regulas (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) I pielikumā noteiktās pārskatu sniegšanas prasības. Šī procedūra neskar visu to MFI, kurām pieder filiāles, pienākumu būt par pārskatu sniedzējiem. |
5. Valsts obligātais izlases apjoms
16. |
Valsts obligāto izlases apjomu definē dažādi atkarībā no tā, vai NCB veic atlasi pēc nejaušības principa, vai arī izvēlas vislielākās iestādes katrā stratā. |
17. |
Ja NCB veic faktisko pārskatu sniedzēju atlasi pēc nejaušības principa, valsts obligātajam apjomam vajadzētu būt tādam, lai vidējā robežkļūda attiecībā uz procentu likmēm jaunajiem darījumiem visās instrumentu kategorijās nepārsniegtu 10 bāzes punktus 90 % uzticības intervālā (38). |
18. |
Robežkļūdu definē kā
|
19. |
Ja NCB atlasa lielāko iestādi katrā stratā, izlases kvalitāti vajadzētu balstīt uz sintētisku vidējo absolūto kļūdas lieluma (MAE) rādītāju. Faktiskajam sintētiskajam MAE nevajadzētu pārsniegt laikā mainīgo MAE robežvērtību, pieņemot 10 bāzes punktu kļūdas atšķirību katrā stratā un rādītājā. |
20. |
Sintētiskos MAE attiecībā uz doto novērtējumu
ar
Ja kādā no pārskatā sniegtajiem stratiem seguma lielums ir nulle, būtu jāizmanto citu stratu vidējais
|
21. |
Attiecībā uz jauniem darījumiem un nenomaksātajām summām robežkļūdu un sintētisko MAE aprēķina atsevišķi. Attiecībā uz jauniem darījumiem robežkļūdu un sintētisko MAE vajadzētu aprēķināt, pamatojoties uz 1. –11., 13.–22. un 24.–29. rādītāju, ka norādīts Regulas (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) I pielikuma 2. papildinājumā. Attiecībā uz nenomaksātajām summām robežkļūdu un sintētisko MAE vajadzētu aprēķināt, pamatojoties uz 1.–14. rādītāju, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) I pielikuma 1. papildinājumā. |
22. |
Valsts obligātais izlases apjoms attiecas gan uz obligāto sākotnējo izlasi, gan uz obligāto izlasi pēc tās atjaunināšanas, kā noteikts nākošajā sadaļā par faktiskās pārskatu sniegšanas grupas izlases atjaunināšanu. Apvienošanas un izslēgšanas rezultātā izlases apjoms var samazināties laika gaitā līdz nākošajam atjaunināšanas periodam. |
23. |
NCB var atlasīt vairāk pārskatu sniedzēju, nekā ietverts noteiktajā valsts obligātās izlases apjomā, jo īpaši gadījumus, kad tas ir nepieciešams, lai palielināti valsts izlases tipiskumu saistībā ar valsts finanšu sistēmas struktūru. |
24. |
MFI skaitam atsauces pārskatu sniedzēju grupā un minimālajam izlases skaitam ir jābūt atbilstīgam. NCB var atļaut sniegt MFI procentu likmju statistiku kopā kā grupu tām MFI, kuras rezidē vienā euro zonas dalībvalstī un ir atsevišķi iekļautas MFI sarakstā, kas ir izveidots un atjaunināts saskaņā ar klasifikācijas principiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 1. daļas 1. sadaļā. Šī grupa kļūst par valsts līmeņa pārskatu sniedzējiem. Tas nozīmē, ka šī grupa sniedz statistikas datus par MFI procentu likmēm tā, it kā tā būtu viena MFI, t. i. tā sniedz statistikas datus par vienu vidēju procentu likmi katrā instrumentu kategorijā, sedzot visu grupu, nevis sniedzot vienu likmi attiecībā uz katru MFI, kas ir iekļauta MFI sarakstā. Vienlaikus, grupā ietvertie MFI joprojām tie uzskatītas kā atsevišķas iestādes atsauces pārskatu sniedzēju grupā un izlasē. |
2. sadaļa. Faktiskās pārskatu sniedzēju grupas izlases atjaunināšana
6. Izlases atjaunināšana laika gaitā
25. |
Tām NCB, kuras izvēlas izlases metodi, ir jānodrošina, ka izlase laika gaitā saglabā tipiskumu. |
26. |
Tāpēc NCB būtu vismaz reizi gadā jāpārbauda izlases tipiskumu. Ja pārskatu sniedzēju atsauces grupā ir notikušas nozīmīgas izmaiņas, tās ir jāatspoguļo izlasē pēc šīs gadskārtējās pārbaudes. |
27. |
NCB vismaz reizi divos gados ir regulāri jāpārskata izlase, ņemot vērā atsauces pārskatu sniedzēju grupas jaunpienācējus un tos, kas atstāj atsauces un faktisko pārskatu sniedzēju grupu, kā arī citas pārskatu sniedzējām iestādēm raksturīgo īpatnību izmaiņas. Izlases regulārās pārskatīšanas pamatā ir novērtējums par to, kā tiek ievēroti faktisko pārskata sniedzēju grupas atlases kritēriji, kas ietverti 1. sadaļā, balstoties uz mēneša datiem, kuri atbilst katra ceturkšņa beigu datiem tajā gadā, kurā tiek veikta pārskatīšana. Taču NCB var pārbaudīt un atjaunināt savu izlasi biežāk. |
28. |
Laika gaitā izlasi koriģē, ņemot vērā atsauces pārskatu sniedzēju grupas jaunpienācējus, lai izlase joprojām būtu tipiska attiecībā uz atsauces pārskatu sniedzējiem. NCB tādēļ ir jāizveido no visu jaunpienācēju grupas Nb izlasi nb. Jaunpienācēju papildu izlasi nb no kopējā jaunpienācēju skaita Nb sauc par pakāpenisko atlasi laika gaitā. |
29. |
Laika gaitā izlasi koriģē, ņemot vērā tās iestādes, kas ir atstājušas atsauces un faktiskās pārskatu sniedzēju grupas Korekcija nav vajadzīga, ja to iestāžu skaits, kas ir atstājušas pārskatu sniedzēju atsauces grupu Nd ir proporcionāls to iestāžu skaitam, kas ir atstājušas izlasi nd (1. gadījums). Ja iestādes, kas atstāj pārskatu sniedzēju atsauces grupu, neietilpst izlasē, izlase kļūst lielāka attiecībā pret pārskatu sniedzēju atsauces grupu (2. gadījums). Ja izlasi atstāj relatīvi vairāk iestāžu nekā pārskatu sniedzēju atsauces grupu, laika gaitā izlase kļūst pārāk maza un var zaudēt tipiskumu (3. gadījums). Otrajā un trešajā gadījumā, ja faktisko pārskatu sniedzēju iestāžu atlasei piemēro nejaušības principu, svēruma faktoru, kas attiecināts uz katru izlasē iekļauto iestādi, koriģē pēc kādas statistikas metodes, kas ir tradicionāla atlases teorijā. Katram pārskatu sniedzējam noteiktais svēruma faktors ir atlases varbūtībai apgriezti proporcionāls lielums un, tādējādi, paplašinājuma koeficients. Otrajā gadījumā, kad izlase relatīvi ir lielāka, salīdzinot ar grupu, nevienu pārskatu sniedzēju neizslēdz no izlases. Trešajā gadījumā, ja ir atlasītas lielākās iestādes, izlasi koriģē, atlasot papildu iestādes pēc to lieluma. |
30. |
Laika gaitā izlasi koriģē, lai ņemtu vērā izmaiņas pārskatu sniedzēju grupas īpatnībās. Šādas izmaiņas var izraisīt apvienošanās, sadalīšanās, iestādes paplašināšanās u.tml. Daži pārskatu sniedzēji var nokļūt citā stratā. Tāpat kā 2. un 3. gadījumā attiecībā uz iestādēm, kas atstāj izlasi, izlasi koriģē ar kādu statistikas metodi, kas ir tradicionāla atlases teorijā. Tiek noteiktas jaunas atlases varbūtības un līdz ar to arī jauni svēruma faktori gadījumos, kad NCB veic izlasi pēc nejaušības principa.l |
3. sadaļa. Papildu jautājumi, kas saistīti ar atlasi
7. Atbilstība
31. |
Lai nodrošinātu atbilstību starp MFI procentu likmju statistiku par nenomaksātajām summām, kas attiecas uz noguldījumiem un kredītiem, un statistiku par jauniem darījumiem, kas attiecas uz noguldījumiem un kredītiem, tām NCB, kas izvēlas izlases metodi, minēto divu statistikas datu kopu vākšanai ir jāizmanto vieni un tie paši pārskatu sniedzēji. NCB var arī izmantot izlases metodi, lai iegūtu statistikas datu apakškopu attiecībā uz MFI procentu likmēm, un visas grupas aptauju– lai iegūtu minētās statistikas atlikuma datus. Tomēr tās nedrīkst izmantot divas vai vairāk dažādas izlases. |
8. Finanšu jaunievedumi
32. |
Izlases procedūrā NCB nav pienākuma aptvert katru produktu, kas pastāv valstī. Tomēr tās nedrīkst izslēgt veselu instrumentu kategoriju uz tā pamata, ka iesaistītās summas ir ļoti mazas. Tātad, ja kādas kategorijas instrumentu piedāvā tikai viena iestāde, tad šī iestāde būtu jāiekļauj izlasē. Ja kāda instrumentu kategorija nepastāvēja euro zonas dalībvalstī sākotnējās izlases veidošanas laikā, bet pēc tam kādā iestādē tika ieviesta, šī iestāde būtu jāiekļauj izlasē tad, kad nākamo reizi pārbauda izlases tipiskumu. Ja ir radīts jauns produkts, izlasē iekļautās iestādes uz to norāda nākamajā pārskatā, jo visiem pārskatu sniedzējiem ir pienākums sagatavot pārskatus par visiem saviem produktiem. |
4. sadaļa. Valsts vidējās svērtās procentu likmes valsts kopējie darījuma apjomi
33. |
NCB saņem vidējās svērtās procentu likmes un atbilstošās darījumu summas no visiem to faktiskajiem pārskatu sniedzējiem – rezidentiem, un aprēķina valsts vidējās svērtās procentu likmes katrai instrumentu kategorijai, pamatojoties uz darījumu apjomu ekstrapolāciju katrā stratā. Dati tiek sniegti ECB. |
34. |
Gadījumā, ja izlasi veic pēc nejaušības principa, procentu likmju novērtējumam stratā un valsts līmeņos ir jāatbilst izlases procedūrai, vienkāršai izlasei pēc nejaušības vai varbūtībai, kas ir proporcionāla izmatotajam lielumam, kas nozīmē to, ka procentu likmju svēršanai ir izmantotas ekstrapolētas summas. |
35. |
Gadījumā, ja izvēlas lielākās iestādes, ar likmju novērtētāju būtu jāapkopo likmes pa visām viena strata iestādēm, sverot pa sniegtajām summām, un apkopojumus pa stratiem būtu jāveic, piemērojot ekstrapolētās summas katrā stratā. |
36. |
NCB sniedz valsts vidējās svērtās procentu likmes par katru instrumentu kategoriju nenomaksātajām summām, t. i. Regulas (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) 1.–26. rādītāju. |
37. |
NCB sniedz valsts vidējās svērtās procentu likmes katru instrumentu kategoriju attiecībā uz jauniem darījumiem, t. i. 1.–23. un 30.–85. rādītāju Regulas (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) I pielikuma 2. papildinājumā. Turklāt attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) I pielikuma 2. papildinājuma 2.–4., 8.–11., 13.–22. un 24.–29. rādītāju NCB norāda jauno darījumu apjomu, kas katrā instrumentu kategorijā veikti pārskata mēnesī. Attiecībā uz tām instrumentu kategorijām, kuras saistās ar pārskatītiem kredītiem mājsaimniecībā un nefinanšu sabiedrībām (Regulas (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) I pielikuma 2. papildinājuma 88.–91. rādītājs), prasa informāciju tikai par apjomiem, savukārt informāciju par procentu likmēm vāc, ciktāl tas ir iespējams. Šie jauno darījumu apjomi attiecas uz visu grupu, t. i. uz visu pārskatu sniedzēju atsauces grupu, un, līdzīgi kā tas ir citiem jauno darījumu apjomiem, šo lielumu aprēķina, izmantojot 38.–40. punktā norādīto ekstrapolācijas procedūru. |
38. |
Ja pārskatu sniedzēju atlasē izmanto izlasi pēc nejaušības principa vai atlasa lielākās iestādes, izmanto paplašinājuma koeficientus, lai ekstrapolētu darījuma apjomus. Ekstrapolāciju piemēro stratu līmenī. |
39. |
Ja veic izlasi pēc nejaušības principa, paplašinājuma koeficientus definē kā atlases varbūtībai apgriezti proporcionālu lielumu, πi , t. i., 1/πi Kopējo grupas rādītāju B attiecībā uz jauno darījumu summu aplēš, izmantojot šādu vispārēju formulu –
kurā
|
40. |
Ja izmanto metodi, ar kuru atlasa lielākās iestādes, paplašinājuma koeficientus katram stratam j definē kā stratu seguma attiecībai apgrieztu lielumu, izmantojot šādu formulu –
kurā
|
41. |
Paplašinājuma koeficientus EFj , kā definēts 40. punktā, attiecībā uz jauniem darījumiem aprēķina, aizstājos jauno darījumu apjomus ar atbilstīgām nenomaksātajām summām. Stratu j ekstrapolēto apjomu pēc tam aprēķina kā paplašinājuma koeficientu attiecībā uz stratu j, ko reizina ar sniegto apjomu par stratu j. |
42. |
NCB sniedz ECB datus par procentu likmēm, ko MFI izmanto attiecībā uz nenomaksātām summām un jauniem darījumiem, norādot 4 zīmes aiz komata. Tas neskar lēmumu, ko NCB pieņēmušas attiecībā uz precizitātes līmeni, ko tās vēlas piemērot datu vākšanā. Publicētajiem rezultātiem norāda ne vairāk par divām zīmēm aiz komata. |
43. |
NCB norāda visu reglamentējošo kārtību (un grozījumus tajos) attiecībā uz MFI procentu likmju statistiku metodikas piezīmēs, kuras nosūta kopā ar attiecīgās valsts datiem. |
44. |
Tās NCB, kas izvēlas izlases metodi pārskatu sniedzēju atlasei, sniedz atlases kļūdas novērtējumu sākotnējai izlasei. Ikreiz pēc izlases atjaunināšanas sniedz jaunu novērtējumu. |
15. DAĻA
Īpašu finanšu produktu atspoguļojums attiecībā uz MFI procentu likmju statistiku
1. |
Procedūru attiecībā uz turpmākajos punktos definētajiem produktiem izmanto par atsauci attiecībā uz produktiem, kuriem piemīt līdzīgas īpašības |
2. |
Augošas (lejupslīdošas) procentu likmes noguldījums vai kredīts ir noguldījums vai kredīts ar fiksētu termiņu, kam piemēro procentu likmi, kas gadu no gada pieaug (samazinās) par iepriekš noteiktu procentu punktu skaitu. Augošas (lejupslīdošas) procentu likmes noguldījumi vai kredīti ir instrumenti, kuru procentu likmes ir fiksētas visā to termiņa laikā. Par procentu likmi visam noguldījuma vai kredīta termiņam un par citiem noteikumiem vienojas iepriekš laikā t0, kad paraksta līgumu. Augošas procentu likmes noguldījuma piemērs ir termiņnoguldījums uz četriem gadiem, par ko maksā 5 % pirmajā gadā, 7 % otrajā gadā, 9 % trešajā gadā un 13 % ceturtajā gadā. NGPL attiecībā uz jauniem darījumiem, kas laikā t0 ir jāiekļauj MFI procentu likmju statistikā, ir ģeometriskais vidējais no faktoriem “1 + procentu likme”. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) I pielikumu NCB var prasīt no pārskatu sniedzējiem, lai šim produktu veidam tiktu īstenota ŠDFPL. NGPL nenomaksātajām summām, kuras sedz no laika t0 līdz t3, ir likme, kuru pārskatu sniedzējs piemēro MFI procentu likme aprēķināšana brīdī, t. i., kā piemēru minot noguldījumu uz četriem gadiem, 5 % laikposmā t0, 7 % laikposmā t1, 9 % laikposmā t2 un 13 % laikposmā t3. |
3. |
MFI procentu likmju statistikā kredītiem, kas ņemti kā kredītlīnijas, ir tā pati nozīme, kā definēts un klasificēts Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļā. Tikai nenomaksātās summas, t. i. izņemtās un vēl neatmaksātās kredītlīniju summas, tiek uzskatītas par jauniem darījumiem un tās atspoguļo MFI procentu likmju statistikā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 16. punktu. Summas, kas pieejamas, izmantojot kredītlīniju, un kas nav izņemtas vai jau atmaksātas, neiekļauj nevienā bilances posteņu kategorijā – ne kā jaunus darījumus, ne kā nenomaksātās summas. |
4. |
“Jumta līgums” klientam ļauj izņemt kredītus no vairāku veidu kredītu kontiem, nepārsniedzot noteiktu maksimālo summu, ko piemēro visiem šiem kredītu kontiem kopā. Slēdzot šādu “jumta līgumu”, neprecizē kredīta veidu un/vai tā izņemšanas laiku, un/vai procentu likmi, bet virkne iespēju var būt paredzētas. Šādi jumta līgumi neietilpst MFI procentu likmju statistikā. Tomēr tiklīdz tiek piešķirts saskaņā ar jumta līgumu līgts kredīts, to iekļauj atbilstošajā MFI procentu likmju statistikas postenī gan pie jaunajiem darījumiem, gan nenomaksātajām summām. |
5. |
Var būt tādi krājnoguldījumi, kam ir noteikti pamatprocenti un uzticamības un/vai pieauguma piemaksa. Noguldījumu pieņemšanas laikā, nav skaidrības attiecībā uz piemaksas maksājumu. Maksājums ir atkarīgs tā, kāda būs mājsaimniecības vai nefinanšu sabiedrības turpmākā attieksme pret uzkrājumu, un tā šobrīd nav zināma. Parasti šādus uzticamības vai pieauguma piemaksas neiekļauj NGPL attiecībā uz jauniem darījumiem. NGPL nenomaksātām summām vienmēr aptver likmes, ko pārskatu sniedzējs piemēro MFI procentu likmju aprēķināšanas laikā. Tādējādi, ja pārskatu sniedzējs piešķir minēto uzticamības vai pieauguma piemaksu, to atspoguļo nenomaksāto summu statistikā. |
6. |
Mājsaimniecībām vai nefinanšu sabiedrībām piešķirtos kredītus var piesaistīt atvasinātiem līgumiem, piemēram, procenta likmju mijmaiņa/procentu maksimālā robežlikme/procentu minimālā robežlikme. Parasti minētos piesaistītos līgumus neiekļauj NGPL attiecībā uz jauniem darījumiem. NGPL attiecībā uz nenomaksātajām summām vienmēr ietver likmes, ko pārskatu sniedzējs piemēro MFI procentu likmju aprēķināšanas laikā. Tādējādi, ja tiek izpildīts šāds atvasināts līgums un pārskatu sniedzējs koriģē procentu likmi, kas jāizmaksā mājsaimniecībai vai nefinanšu sabiedrībai, to atspoguļo statistikā attiecībā uz nenomaksātajām summām. |
7. |
Var tikt piedāvāti tādi noguldījumi, kas aptver divas komponentes – termiņnoguldījumu, kam piemēro fiksētu procentu likmi, un ietvertu atvasināto finanšu instrumentu, kura peļņa ir atkarīga no kāda definēta biržas indeksa vai divu valūtu maiņas kursa, un kura minimālā garantētā peļņa ir 0 %. Abu komponenšu termiņi var būt vienādi vai atšķirīgi. Jauniem darījumiem piemērotajā NGPL ietilpst procentu likme attiecībā uz termiņnoguldījumu, jo tā atspoguļo vienošanos starp noguldītāju un pārskatu sniedzēju, un ir zināma noguldījuma pieņemšanas laikā. Peļņa no noguldījuma otras komponentes, kas ir saistīta ar biržas kursa indeksu vai divu valūtu maiņas kursu, kļūst zināma tikai pēc produkta termiņa beigām, un to nevar iekļaut jauno darījumu procentu likmē. Tādējādi atspoguļo tikai garantēto minimālo peļņu 0 %. NGPL attiecībā uz nenomaksātajām summām vienmēr ietver procentu likmi, ko pārskatu sniedzējs piemēro MFI procentu likmju aprēķināšanas laikā. Līdz termiņa beigām atspoguļo termiņnoguldījuma procentu likmi, kā arī garantēto minimālo peļņu no noguldījuma, kas aptver saistīto atvasināto finanšu instrumentu. Pārskatu sniedzēja maksāto nolīgto gada procentu likmi MFI procentu likmēs attiecībā uz nenomaksātajām summām atspoguļo tikai pēc noguldījuma termiņa beigām. |
8. |
Termiņnoguldījumi uz laiku, kas pārsniedz 2 gadus, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļā, var ietvert pensiju krājkontus. Lielāko daļu no pensiju uzkrājumiem iegulda vērtspapīros, un tāpēc šo kontu procentu likme ir atkarīga no attiecīgo vērtspapīru peļņas. Atlikušo pensiju uzkrājumu daļu var glabāt skaidrā naudā, un kredītiestāde vai cita iestāde nosaka procentu likmi tāpat kā citiem noguldījumiem. Noguldījuma pieņemšanas laikā mājsaimniecības kopējā peļņa no pensiju krājkonta nav zināma, un tā var būt arī negatīva. Turklāt, noguldījuma pieņemšanas laikā mājsaimniecība un kredītiestāde vai cita iestāde vienojas par procentu likmi tikai attiecībā uz noguldījuma daļu; tas neattiecas uz vērtspapīros ieguldīto daļu. Tādējādi MFI procentu likmju statistikā iekļauj tikai to noguldījuma daļu, kas nav ieguldīta vērtspapīros. Jauniem darījumiem piemērotā NGPL, kas ir jāsniedz, ir likme, par kuru mājsaimniecība un pārskatu sniedzējs ir vienojies attiecībā uz atbilstošo noguldījuma daļu, pieņemot noguldījumu. NGPL attiecībā uz nenomaksātajām summām ir likme, ko pārskatu sniedzējs piemēro pensiju krājkontu noguldījuma daļai, aprēķinot MFI procentu likmi. |
9. |
Uzkrājumu plāni attiecībā uz kredītiem, kas paredzēti mājokļu iegādei, ir ilgtermiņa uzkrājumu plāni, kas var ietvert zemus procentus, bet tie pēc noteikta uzkrāšanas laikposma dod mājsaimniecībai vai nefinanšu sabiedrībai tiesības uz kredītu mājokļa iegādei ar zemākiem procentiem. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļu šos uzkrājumu plānus klasificē kā termiņnoguldījumus uz laiku ilgāku par diviem gadiem, ja tos izmanto kā noguldījumu. Tiklīdz tos pārvērš par kredītu, tos klasificē kā kredītus, ko piešķir mājsaimniecībām mājokļa iegādei. Pārskatu sniedzēji jauno noguldījumu darījumu kategorijā sniedz datus par procentu likmi, par ko vienojas sākotnējā noguldījuma pieņemšanas laikā. Apjoms, kas atbilst jaunajam darījumam, ir pieņemtā naudas summa. Šīs noguldījuma summas palielinājumu laika gaitā atspoguļo tikai ar nenomaksātajām summām. Kad noguldījumu pārveido par kredītu, šo jauno kredītu grāmato kā jaunu kredīta darījumu. Procentu likme ir pazeminātā likme, ko piedāvā pārskatu sniedzējs. Svērums ir kredīta kopējā summa, ko piešķir mājsaimniecībai vai nefinanšu sabiedrībai. |
10. |
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļu, Francijā spēkā esošais mājokļu plāns plan d'épargne-logement (PEL) tiek klasificēts kā termiņnoguldījums, kura termiņš pārsniedz divus gadus. Valdība reglamentē nosacījumus, ko piemēro šiem PEL, un nosaka procentu likmi, kas paliek nemainīga visā termiņnoguldījuma laikā, t. i., katrai PEL“paaudzei” piemēro vienu un to pašu procentu likmi. PEL ir reglamentēti ilgtermiņa uzkrājumu plāni, kas ir spēkā vismaz 4 gadus, un klientam katru gadu ir jāiegulda PEL noteiktā obligātā summa, bet viņam ir atļauts palielināt maksājumus jebkurā laikā, kamēr plāns ir spēkā. Pārskatu sniedzēji jaunu darījumu kategorijā sniedz datus par sākotnēji jauna PEL plāna ieviešanas brīdī noguldīto summu. Naudas summa, ko sākotnēji iegulda PEL, var būt ļoti maza, kas nozīmē to, ka jauniem darījumiem piemērotās likmes svērums būs relatīvi zems. Šī metode nodrošina to, ka jauno darījumu likme vienmēr atspoguļo pašreizējās PEL“paaudzes” nosacījumus. Jaunajiem PEL plāniem piemēroto procentu likmju novirzes iekļauj likmē attiecībā uz jauniem darījumiem. Patērētāju lēmumus pārvest citu ilgtermiņa noguldījumu aktīvus uz iepriekš pastāvošu PEL neiekļauj likmē attiecībā uz jauniem darījumiem, bet tikai procentu likmēs, ko piemēro saistībām. Pēc četriem gadiem klients var lūgt kredītu ar pazeminātām procentu likmēm vai atjaunot līgumu. Tā kā šo PEL atjaunošanu veic automātiski bez klienta aktīvas līdzdalības un tā kā par līguma nosacījumiem, tajā skaitā par procentu likmi, atkārtoti nevienojas, šo atjaunošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/34) I pielikuma 2. daļu neuzskata par jaunu darījumu. Atjaunojot līgumu, klients var veikt papildu iemaksas ar noteikumu, ka uzkrātā summa nepārsniedz noteiktu limitu un līguma darbības laiks nepārsniedz definētu gadu skaitu. Ja ir sasniegta maksimālā summa vai termiņš, līgumu iesaldē. Mājsaimniecība vai nefinanšu sabiedrība saglabā aizņēmuma tiesības un joprojām saņem procentus, ievērojot nosacījumus, kas bija spēkā PEL atvēršanas laikā, kamēr bankas kontā ir palikusi nauda. Valdība piešķir PEL plāniem procentu maksājuma subsīdiju papildu kredītiestādes vai citas iestādes piedāvātajai procentu likmei. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/34) I pielikuma 1. daļu MFI procentu likmju statistikā atspoguļo tikai to procentu maksājuma daļu, ko piedāvā kredītiestāde vai cita iestāde. Neņem vērā to valdības subsīdiju, kuru izmaksā caur kredītiestādi vai citu iestādi, bet kura pati to neizmaksā. |
11. |
MFI procentu likmēs būtu jāiekļauj negatīvas procentu likmes noguldījumiem, ar noteikumu, ka minētajām likmēm nav izņēmuma statuss saistībā ar tirgus apstākļiem. |
16. DAĻA
Maksājumu statistika
1. sadaļa. Pārskatu sniegšanas prasības
Papildu Regulā (ES) Nr. 1409/2013 (ECB/2013/43) precizētajiem rādītājiem un kā noteikts šīs pamatnostādnes 18.panta 1. punktā, NCB sniedz papildu informāciju, kas tiek lūgta 1.–7. tabulā. Uz šo informāciju attiecas tie paši termiņi, kuri Regulā ir noteikti attiecībā uz rādītājiem. Attiecībā uz tiem rādītājiem, kuriem Regulā nav sniegtas definīcijas, šādu definīciju ietver attiecīgajā tabulā.
Informāciju, kas tiek lūgta Regulas tabulās un šajā pamatnostādnē, būtu jāsniedz neatkarīgi no tā, vai to pamatā esošā parādība pastāv, ir vienāda ar nulli vai iztrūkst. Lai norādītu, ka parādība nepastāv, lieto apzīmējumu “NC” ar novērojuma statusu “M”. Attiecībā uz ārpusbilances posteņiem, ja faktiskie dati, aplēses vai provizoriskie dati nav pieejami, NCB ziņo “NC” ar novērojuma statusu “L”.
1. tabula
Norēķinu līdzekļi
Perioda beigas, ja nav norādīts citādi; miljonos euro
|
Vērtība |
Biežums |
Norēķinu līdzekļi, ko izmanto ne-MFI |
||
NCB pasīvi |
||
Noguldījumi euro uz nakti |
||
iekšzemes centrālā valdība |
Geo 0 |
M |
pārējo euro zonas dalībvalstu centrālās valdības |
Geo 0 |
M |
pārējā pasaule, izņemot bankas |
Geo 0 |
M |
Noguldījumi pārējās valūtās uz nakti |
||
iekšzemes centrālā valdība |
Geo 0 |
M |
pārējo euro zonas dalībvalstu centrālās valdības |
Geo 0 |
M |
pārējā pasaule, izņemot bankas |
Geo 0 |
M |
Pārējo MFI pasīvi |
||
Noguldījumi euro uz nakti |
||
iekšzemes centrālā valdība |
Geo 0 |
M |
pārējo euro zonas dalībvalstu centrālās valdības |
Geo 0 |
M |
pārējā pasaule, izņemot bankas |
Geo 0 |
M |
Noguldījumi uz nakti pārējās valūtās |
||
iekšzemes centrālā valdība |
Geo 0 |
M |
pārējo euro zonas dalībvalstu centrālās valdības |
Geo 0 |
M |
pārējā pasaule, izņemot bankas |
Geo 0 |
M |
Norēķinu līdzekļi, ko izmanto kredītiestādes |
||
Euro noguldījumi uz nakti pārējās kredītiestādēs |
Geo 0 |
Q |
Dienas aizņēmumi euro no centrālās bankas (vidēji pēdējā rezervju prasību izpildes periodā) |
Geo 0 |
A |
Norēķinu līdzekļi, ko izmanto ne-MFI – aktīvi vai aktīvu prasības, ko ne-MFI var izmantot maksājumiem.
Noguldījumi uz nakti – kā definēts Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļā “instrumentu kategorijas”.
Visus kontus iekļauj neatkarīgi no to valūtas; līdz ar to “noguldījumi uz nakti pārējās valūtās” ir “noguldījumi uz nakti” apakškategorija.
Noguldījumi uz nakti pārējās valūtās – tādu noguldījumu uz nakti vērtība, kuru ne-MFI tur citās valūtās.
Norēķinu līdzekļi, ko izmanto kredītiestādes – aktīvi vai aktīvu prasības, ko kredītiestādes var izmantot maksājumiem.
Dienas aizņēmumi euro no centrālās bankas (vidēji pēdējā rezervju prasību izpildes periodā) – kopējā kredīta vērtība, ko centrālā banka izsniegusi kredītiestādēm un ko atlīdzina periodā, kas mazāks par vienu darbadienu. Visu kredītiestāžu kopā dienas laikā reizē un faktiski izmantoto kredīta iespēju vai dienas pārsnieguma kredīta pozīciju dienas lielākās vērtības vidējais rādītājs. Visas izpildes perioda dienas, t. sk. nedēļas nogales un svētku dienas, tiek ņemtas vērā, aprēķinot vidējo rādītāju.
2. tabula
Iestādes, kas sniedz maksājumu pakalpojumus ne-MFI
Perioda beigas; oriģinālās vienības, ja nav norādīts citādi; miljonos euro
|
Skaitlis |
Vērtība |
Biežums |
||
Centrālā banka |
|||||
Biroju skaits |
Geo 0 |
— |
A |
||
Noguldījumu uz nakti skaits (tūkstošos) |
Geo 0 |
— |
A |
||
Kredītiestādes |
|||||
t. sk. |
|
|
|
||
Kredītiestādes, kas juridiski inkorporētas pārskatu sniedzošajā valstī |
|||||
Biroju skaits |
Geo 0 |
— |
A |
||
Iestāžu skaits |
Geo 0 |
|
A |
||
Ne-MFI turēto noguldījumu uz nakti vērtība |
— |
Geo 0 |
Q |
||
Euro zonā esošās kredītiestāžu filiāles |
|||||
Biroju skaits |
Geo 0 |
— |
A |
||
Iestāžu skaits |
Geo 0 |
|
A |
||
Ne-MFI turēto noguldījumu uz nakti vērtība |
— |
Geo 0 |
Q |
||
EEZ esošās kredītiestāžu filiāles, kas neatrodas euro zonā |
|||||
Biroju skaits |
Geo 0 |
— |
A |
||
Iestāžu skaits |
Geo 0 |
|
A |
||
Ne-MFI turēto noguldījumu uz nakti vērtība |
— |
Geo 0 |
Q |
||
ārpus EEZ esošās kredītiestāžu filiāles |
|||||
Biroju skaits |
Geo 0 |
— |
A |
||
Iestāžu skaits |
Geo 0 |
|
A |
||
Ne-MFI turēto noguldījumu uz nakti vērtība |
— |
Geo 0 |
Q |
||
Elektroniskās naudas iestādes |
|||||
Iestāžu skaits |
Geo 0 |
— |
A |
||
Pārējie maksājumu pakalpojumu sniedzēji |
|||||
Iestāžu skaits |
Geo 0 |
— |
A |
||
Biroju skaits |
Geo 0 |
— |
A |
||
Ne-MFI turēto noguldījumu uz nakti skaits (tūkst.) |
Geo 0 |
— |
A |
||
Ne-MFI turēto noguldījumu uz nakti vērtība |
|
Geo 0 |
Q |
||
Ārpusbilances posteņi |
|
|
|
||
Kopējais maksājumu iestāžu skaits, kuras valstī darbojas uz pārrobežu principa |
Geo 0 |
|
A |
||
t. sk., |
|
|
|
||
|
|
Geo 0 |
A |
||
|
|
Geo 0 |
A |
||
|
|
Geo 0 |
A |
2. tabula papildina Regulas (ES) Nr. 1409/2013 (ECB/2013/43) 1. tabulu.
Iestāžu skaits – ietver juridiski neatkarīgas iestādes, kas darbojas pārskatu sniedzošajā valstī. Katru iestādi uzskaita vienu reizi neatkarīgi no valstī esošo tās biroju skaita.
Biroju skaits – darījumdarbības vietu skaits pārskatu sniedzošajā valstī. Katru vienā pārskatu sniedzējā valstī izveidoto darījumdarbības vietu uzskaita atsevišķi, Iekļauj tikai tos birojus (neskatoties uz to izmēru un darba laiku), kuri sniedz maksājumu pakalpojumus, izmantojot bezskaidras naudas klīringu un norēķinus, turpretim mobilos birojus neskaita. Iestādes centrālo biroju skaita kā biroju, ja tas sniedz maksājumu pakalpojumus, izmantojot bezskaidras naudas klīringu un norēķinus.
Filiāle – darījumdarbības vieta (kura nav centrālais birojs), kura atrodas pārskatu sniedzošajā valstī un kuru ir izveidojusi tāda kredītiestāde, kas ir juridiski inkorporēta citā valstī. Tai nav juridiskas personas statusa un tā tieši veic visus darījumus vai daļu no tiem, kas ir raksturīgi kredītiestāžu darījumdarbībai. Visas darījumdarbības vietas, kuras viena un tā pati citā valstī juridiski inkorporēta iestāde ir izveidojusi pārskatu sniedzošajā valstī, veido vienu filiāli. Katra šī darījumdarbības vieta tiek skaitīta kā atsevišķs birojs.
Euro zonas kredītiestāžu filiāle – tādas kredītiestādes filiāle (atrodas pārskatu sniedzošajā valstī), kura ir juridiski inkorporēta ārpus pārskatu sniedzošās valsts, bet atrodas euro zonas teritorijā.
Ārpus EEZ esošās kredītiestādes filiāle – filiāle (atrodas pārskatu sniedzošajā valstī) tādai bankai, kura neatrodas EEZ.
EEZ esošās kredītiestādes filiāle (neatrodas euro zonā) – tādas kredītiestādes filiāle (atrodas pārskatu sniedzošajā valstī), kura ir juridiski inkorporēta EEZ valstī, bet neatrodas pārskatu sniedzošajā valstī un atrodas ārpus euro zonas.
Maksājumu iestādes, kuras valstī darbojas pēc pārrobežu principa – maksājumu iestādes, kuras atrodas ārpus pārskatu sniedzošās valsts, bet darbojas pārskatu sniedzošajā valstī ar izveidotas iestādes, pārstāvja vai attālinātas piekļuves starpniecību.
3. tabula
Maksājumu darījumi saistībā ar ne-MFI
Periodā kopā; darījumu skaits miljonos; darījumu vērtība miljonos euro; ikgadējais periodiskums
|
Nosūtītie |
Saņemtie |
||
Ārpusbilances posteņi |
Darījumu skaits |
Darījumu vērtība |
Darījumu skaits |
Darījumu vērtība |
Darījumi pēc maksājuma instrumenta veida |
||||
Kredīta pārvedumi |
|
|
|
|
Elektroniski iniciēti |
|
|
|
|
t. sk., |
|
|
|
|
Iniciēti uz viena maksājuma pamata |
|
|
|
|
t. sk., |
|
|
|
|
E-maksājumi, kas piesaistīti bankas pakalpojumiem tiešsaistē |
Geo 1 |
Geo 1 |
— |
— |
Kredīti kontos ar parastu grāmatojumu |
Geo 0 |
Geo 0 |
— |
— |
Debets kontos ar parastu grāmatojumu |
Geo 0 |
Geo 0 |
— |
— |
|
|
|
— |
— |
Naudas pārvedumi |
Geo 3 |
Geo 3 |
Geo 2 |
Geo 2 |
Darījumi, ko veic ar telekomunikācijas, digitālu vai informācijas tehnoloģiju iekārtu |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 2 |
Geo 2 |
3. tabula papildina Regulas (ES) Nr. 1409/2013 (ECB/2013/43) 4. tabulu.
Maksājumi, kas piesaistīti bankas pakalpojumiem tiešsaistē – darījumi, kurus iniciē, izmantojot bankas pakalpojumus tiešsaistē un maksājumu iniciēšanas pakalpojumus. Postenis “e-maksājumi, kas piesaistīti bankas pakalpojumiem tiešsaistē” neietver tos maksājumus, kurus maksātājs iniciējis tikai ar bankas tiešsaistes pakalpojumu starpniecību, kam neseko vienlaicīgs iepirkšanās darījums tiešsaistē. Tas neietver arī tiešsaistē iesniegtus rēķinus, kuri nav saistīti ar vienlaicīgu iepirkšanās darījumu tiešsaistē.
Kredīti kontos ar parastu grāmatojumu – kredīta darījums, ko ierosinājis maksājumu pakalpojumu sniedzējs (MPS) (t. sk. elektroniskās naudas emitents) bez konkrēta maksājuma rīkojuma, un to izpilda ar parastu grāmatojumu, t. i. kredīta ierakstu klienta kontā, t. i. neizmantojot tradicionālu maksāšanas instrumentu. Šajā postenī sniedz datus par šādiem darījumiem: a) bankas veikts procentu maksājums; b) bankas veikts dividendes maksājums; c) kredīta summas izmaksa klienta norēķinu kontā, un d) citi kredīti kontos ar parastu grāmatojumu. Šos datus neiekļauj kredītu pārvedumos.
Debets kontos ar parastu grāmatojumu – debeta darījums, ko ierosinājis maksājumu pakalpojumu sniedzējs (t. sk. elektroniskās naudas emitents), bez konkrēta maksājuma rīkojuma, un to izpilda ar parastu grāmatojumu (debeta ierakstu) klienta kontā, t. i. neizmantojot tradicionālu maksāšanas instrumentu. Šajā postenī sniedz datus par šādiem darījumiem: a) maksa par bankas procentiem; b) bankas maksājumu atskaitījums; c) nodokļu maksājumu, kas saistīta ar finanšu aktīviem gadījumos, ja tie ir atsevišķs darījums, bet klients tos nav atsevišķi autorizējis; d) kredīta summa atmaksas, un e) citi debeti kontos ar parastu grāmatojumu. Šos datus neiekļauj tiešajos debetos.
Naudas pārvedumi – kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/64/EK (40) 4. pantā.
Darījumi, ko veic ar telekomunikācijas, digitālu vai informācijas tehnoloģiju iekārtu – kā noteikts Direktīvas 2007/64/EK pielikuma 7. punktā.
4. tabula
Maksājumu darījumi saistībā ar ne-MFI pēc termināla veida
Periodā kopā; darījumu skaits milj.; darījumu vērtība milj. euro; ikgadējais periodiskums
Ārpusbilances posteņi |
Darījumu skaits |
Darījumu vērtība |
Naudas izmaksas POS terminālos |
Geo 1 |
Geo 1 |
Naudas izņemšana kasē |
Geo 1 |
Geo 1 |
Naudas noguldīšana kasē |
Geo 1 |
Geo 1 |
4. tabula papildina Regulas (ES) Nr. 1409/2013 (ECB/2013/43) 5. tabulu.
Naudas izmaksas POS terminālos – darījumi, kuros kartes turētājs saņem skaidru naudu no POS termināļa kopā ar maksājuma darījuma veikšana par precēm vai pakalpojumiem. Nav iespējas nodalīt datus par naudas izmaksām POS termināļos – par šiem datiem sniedz datus kā par “POS darījumiem”.
Skaidrās naudas darījumi kasē (OTC) – skaidrās naudas noguldīšana kontā MPS, izmantojot bankas formu, t. sk. gadījumos, kad karti izmanto vienīgi maksātāja identificēšanai. Ietver skaidro naudu, kas noguldīta MPS dienas vai nakts noguldījumu nodalījumā, lai izveidotu kontu MPS. Minētie darījumi neveido maksājumus tiešā nozīmē, jo tie ietver pāreju no skaidras naudas uz naudu kontā.
Skaidrās naudas izņemšana kasē (OTC) – skaidrās naudas izņemšana no konta MPS, izmantojot bankas formu, t. sk. gadījumos, kad karti izmanto vienīgi maksātāja identificēšanai. Minētie darījumi neveido maksājumus tiešā nozīmē, jo tie ietver pāreju no naudas kontā uz skaidru naudu.
5. tabula
Dalība atsevišķās maksājumu sistēmās: TARGET2
Perioda beigas, oriģinālās vienības, ikgadējais periodiskums
|
Skaitlis |
TARGET2 komponentsistēma |
|
Dalībnieku skaits |
Geo 1 |
Tiešie dalībnieki |
Geo 1 |
Kredītiestādes |
Geo 1 |
Centrālā banka |
Geo 1 |
Pārējie tiešie dalībnieki |
Geo 1 |
Publiskā pārvaldība |
Geo 1 |
Klīringa un norēķinu organizācijas |
Geo 1 |
Pārējās finanšu iestādes |
Geo 1 |
Citi |
Geo 1 |
Netiešie dalībnieki |
Geo 1 |
6. tabula
Atsevišķās maksājumu sistēmās apstrādātie maksājumi: TARGET2
Periodā kopā; darījumu skaits milj.; darījumu vērtība milj. euro; ikgadējais periodiskums
|
Nosūtītie |
|
Darījumu skaits |
Vērtība darījumiem |
|
TARGET2 komponentsistēma |
||
Kredīta pārvedumi un tiešie debeti |
Geo 1 |
Geo 1 |
Vienā TARGET2 komponentsistēmā |
Geo 0 |
Geo 0 |
Uz citu TARGET2 komponentsistēmu |
Geo 2 |
Geo 2 |
Uz euro zonas TARGET2 komponentsistēmu |
Geo 2 |
Geo 2 |
Uz ārpus euro zonas TARGET2 komponentsistēmu |
Geo 2 |
Geo 2 |
Koncentrācijas rādītājs |
Geo 1 |
Geo 1 |
TARGET2 komponentsistēma – kā norādīts Pamatnostādnes ECB/2012/27 2. pantā (41).
Attiecībā uz TARGET2“pārrobežu” definīcija balstās uz komponentes atrašanās vietu, un nevis dalībnieka atrašanās vietu, kā tas ir citās maksājumu sistēmās
Par Regulas (ES) Nr. 1409/2013 (ECB/2013/43) 6. un 7. tabulu datus būtu jāsniedz attiecībā uz katru maksājumu sistēmu, kura nav TARGET2. NCB ir jānodala liela apjoma maksājumu sistēmas un neliela apjoma maksājumu sistēmas:
Jēdzienam “liela apjoma maksājumu sistēma” ir tāda pati nozīme, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 260/2012 (42).
Jēdzienam “neliela apjoma maksājumu sistēma” ir tāda pati nozīme, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 260/2012 2. pantā.
7. tabula
MPS darbības pēc maksājumu pakalpojuma veida
Periodā kopā; iesniegto darījumu skaits milj.; iesniegto darījumu vērtība milj. euro; ikgadējais periodiskums
|
Ārpusbilances postenis Naudas noguldīšana kasē |
Ārpusbilances postenis Naudas izņemšana kasē |
Tiešais debets |
Karšu maksājumi |
Kredīta pārvedumi |
Ārpusbilances postenis Naudas pārvedumi |
Ārpusbilances postenis Darījums, ko veic ar telekomunikācijas, digitālu vai informācijas tehnoloģiju iekārtu |
|||||||
Skaits |
Vērtība |
Skaits |
Vērtība |
Skaits |
Vērtība |
Skaits |
Vērtība |
Skaits |
Vērtība |
Skaits |
Vērtība |
Skaits |
Vērtība |
|
Kredītiestādes |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Elektroniskās naudas iestādes |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Pasta žironorēķinu iestādes |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Maksājumu iestādes |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Valsts pārvaldes iestādes a) ECB un NCB un b) dalībvalstu vai vietējās valdības iestādes) |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Geo 1 |
Jēdzienam “tiešais debets” ir tāda pati nozīme, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1409/2013 II pielikumā.
Maksājumi ar karti – maksājumu darījumi, kas definēti Direktīvas 2007/64/EK pielikuma 3. un 4. punkta otrajā ievilkumā.
Jēdzienam “kredīta pārvedumi” ir tāda pati nozīme, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1409/2013 II pielikumā.
Attiecībā uz ģeogrāfiskā dalījuma prasībām ievēro nosaukumu piešķiršanu, kas noteikta Regulā (ES) Nr. 1409/2013 (ECB/2013/43), t. i.,
8. tabula
Ģeogrāfiskais iedalījums
Geo 0 |
Geo 1 |
Geo 2 |
Geo 3 |
Geo 4 |
Iekšzemes |
Iekšzemes un pārrobežu kopā |
Pārrobežu |
Iekšzemes |
Iekšzemes |
Atsevišķu valstu dalījums par visām Savienības valstīm |
||||
Pārējā pasaule |
Pārrobežu |
2. sadaļa. Atbrīvojumi
Regulas (ES) Nr. 1409/2013 (ECB/2013/43) 4. pantā ir paredzēti nosacījumi, saskaņā ar kuriem NCB var pārskatu sniedzējiem piešķirt atbrīvojumus. Jo īpaši – 2. punktā ir noteikts, ka NCB var pārskatu sniedzējiem piešķirt atbrīvojumus tikai tad, ja šie pārskatu sniedzēji nesniedz nacionālajā līmenī statistiski nozīmīgu datu apjomu par maksājumu darījumiem attiecībā uz katru maksājumu pakalpojumu veidu.
Statistiski nozīmīgs datu apjoms ir noteikts 95 % apmērā no maksājumu darījumu vērtības par katru maksājumu pakalpojumu.
Ja tiek piešķirti atbrīvojumi, NCB ir jāekstrapolē tie dati, kas ir sniedzami ECB.
3. sadaļa. Pārejas noteikumi
Ar mērķi uzlabot datu salīdzināmību, NCB būtu jāsniedz datus par, ciktāl iespējams, vēsturisko informāciju attiecībā uz 2013. gada atskaites periodu par visiem Regulā Nr. 1409/2013 (ECB/2013/43) un šajā pamatnostādnē noteiktajiem posteņiem. NCB lemj par to, kā vislabāk izpildīt šo prasību, iespējams, veicot aplēses. Attiecībā uz tām sērijām, kuras iepriekš nav tikušas saistībā ar iepriekšējo Pamatnostādni ECB/2007/9, un faktiskie dati nav pieejami, NCB ir tiesības paziņot, ka informācija nav pieejama (“NC” sērijas ar novērojuma statusu “L”) (43).
Attiecībā uz šīs pamatnostādnes tabulās noteiktajām prasībām, NCB ir tiesības sniegt datus par 2014. gada atsauces periodu ciktāl tas ir iespējams, ievērojot tos pašus noteikumus, kas attiecas uz vēsturiskajiem datiem (sk. iepriekš).
Tā kā Regulā (ES) Nr. 1409/2013 (ECB/2013/43) noteiktajām prasībām ir ikgadējs periodiskums, NCB ir jānodrošina, ka attiecībā uz katru datu sēriju tiek sniegta viena summa, kas attiecas uz visu gadu (apkopojot, ja iespējams, 2014 H1 un 2014 H2). Attiecībā uz datiem par 2014 H1, NCB lemj par to, kā vislabāk izpildīt šo prasību. Ja faktiskie dati nav pieejami, NCB var sniegt aplēses.
Gadījumos, kad aplēses tiek sniegtas saskaņā ar pārejas noteikumiem, metodoloģiju nosaka katra NCB atkarībā no īpatnībām valstī. NCB būtu jāsniedz paskaidrojošās piezīmes, lai precizētu izvēlēto metodi.
17. DAĻA
IF aktīvu un pasīvu statistika
Statistikas pārskatiem būtu jāietver dati par visām ailēm attiecīgajās šīs pamatnostādnes tabulās pat tad, ja tie ir vienādi ar nulli, iztrūkstoši vai attiecīgais fenomens neeksistē.
1. tabula
Dati, kas sniedzami katru ceturksni – krājumi un plūsmu korekcijas
|
|
|
|
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||
Kopā |
MFI |
Ne-MFI - Kopā |
Kopā |
MFI |
Ne-MFI - Kopā |
Kopā |
|||||||||||||||||||||||||||||||
|
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidenti |
|
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidenti |
|
Neiesaistītās dalībvalstis |
ASV |
Japāna |
||||||||||||||||||||||||||||
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF |
Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) |
Apdrošināšanas sabiedrības + pensiju fondi (S.128 + S.129) |
|
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) |
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF |
Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) |
Apdrošināšanas sabiedrības + pensiju fondi (S.128 + S.129) |
|
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) |
||||||||||||||||||||||||
Apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
Pensiju fondi (S.129) |
Apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
Pensiju fondi (S.129) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||
AKTĪVI |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 1 gadu |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
t. sk. uzkrātie procenti |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
t. sk. biržas sarakstā iekļautas akcijas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
(2+3+4)a t. sk. vērtspapīri, kas aizdoti vai kas pārdoti saskaņā ar repo līgumiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
t. sk. uzkrātie procenti un noguldījumu un kredītu prasījumi |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
PASĪVI |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 1 gadu |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
t. sk. uzkrātie procenti no kredītiem un saņemtie noguldījumi |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
2. tabula
Dati, kas sniedzami katru mēnesi – krājumi, plūsmu korekcijas, darījumi
|
|
|
|
|
||||||||||||
Kopā |
Kopā |
|||||||||||||||
|
MFI |
Ne-MFI |
|
MFI |
Ne-MFI |
|||||||||||
AKTĪVI |
||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
PASĪVI |
||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
# |
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
# Obligātie dati, kuri pārskatu sniedzējiem jāsniedz NCB katru mēnesi. |
18. DAĻA
FIS aktīvu un pasīvu statistika
1. tabula.
Atlikumi un finanšu darījumi
Dati, kas jāsniedz katru ceturksni
|
|
|
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||
Kopā |
MFI |
Ne-MFI - Kopā |
Kopā |
MFI |
Ne-MFI - Kopā |
|
Bankas |
Nebankas |
||||||||||||||||||||||||||
|
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidentu sektori |
|
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidentu sektori |
|||||||||||||||||||||||||||||
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) |
Apdrošināšanas sabiedrības + pensiju fondi (S.128 + S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) |
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) |
Apdrošināšanas sabiedrības + pensiju fondi (S.128 + S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) |
|||||||||||||||||||||||
|
t. sk. FIS |
|
t. sk. FIS |
|||||||||||||||||||||||||||||||
AKTĪVI |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
līdz 1 gadam |
|
ANC |
|
|
|
|
|
ANC |
|
|
|
|
ANC |
|
|
|
|
|
ANC |
|
|
|
|
ANC |
ANC |
ANC |
||||||||
ilgāk par 1 gadu |
|
ANC |
|
|
|
|
|
ANC |
|
|
|
|
ANC |
|
|
|
|
|
ANC |
|
|
|
|
ANC |
ANC |
ANC |
||||||||
|
|
ANC |
|
ANC |
|
ANC |
ANC |
|
ANC |
ANC |
ANC |
|
ANC |
|
ANC |
|
ANC |
ANC |
|
ANC |
ANC |
ANC |
ANC |
|
|
|
||||||||
|
|
ANC |
|
ANC/MFI |
|
ANC/MFI |
ANC/MFI |
|
ANC/MFI |
|
ANC/MFI |
|
ANC |
|
ANC/MFI |
|
ANC/MFI |
ANC/MFI |
|
ANC/MFI |
|
ANC/MFI |
ANC/MFI |
|
|
|
||||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ANC/MFI |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ANC/MFI |
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 5 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ANC/MFI |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ANC/MFI |
|
|
|
|
|
||||||||
ilgāk par 5 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ANC/MFI |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ANC/MFI |
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ANC |
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ANC |
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ANC |
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ANC |
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
līdz 1 gadam |
|
NE-ANC |
NE-ANC |
|
|
|
|
NE-ANC |
|
|
|
|
NE-ANC |
NE-ANC |
|
|
|
|
NE-ANC |
|
|
|
NE-ANC |
|
|
|
||||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
|
NE-ANC |
NE-ANC |
|
|
|
|
NE-ANC |
|
|
|
|
NE-ANC |
NE-ANC |
|
|
|
|
NE-ANC |
|
|
|
NE-ANC |
|
|
|
||||||||
ilgāk par 2 gadiem |
|
NE-ANC |
NE-ANC |
|
|
|
|
NE-ANC |
|
|
|
|
NE-ANC |
NE-ANC |
|
|
|
|
NE-ANC |
|
|
|
NE-ANC |
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ANC |
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ANC |
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ANC |
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
NE-ANC |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
NE-ANC |
|
|
|
|
|
|
NE-ANC |
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ANC |
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
NE-ANC |
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
NE-ANC |
||||||||
PASĪVI |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
ANC |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ANC |
|
|
|
|
|
|
ANC |
||||||||
ilgāk par 1 gadu |
|
|
|
|
|
|
|
ANC |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ANC |
|
|
|
|
|
|
ANC |
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ANC |
||||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ANC |
||||||||
ilgāk par 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ANC |
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ANC |
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
ANC |
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
NE-ANC |
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
NE-ANC |
||||||||
ANC: Pamatsērijas NE-ANC: Palīgsērijas ANC/MFI: Pamatsērijas, ko daļēji iegūst no datiem, kurus savāc tieši no MFI saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), ja euro zonas MFI rīkojas kā kredītu apkalpotājs |
2. tabula.
Pilnīga/daļēja norakstīšana
Dati, kas jāsniedz katru ceturksni
|
|
||
AKTĪVI |
|||
|
NE-ANC |
3. tabula.
Kredīti, kuru iniciators un apkalpotājs ir euro zonas MFI – dati, kas paredzēti apmaiņai starp NCB (*****************)
Dati, kas jāsniedz katru ceturksni
BILANCES POSTEŅI Aktīvi |
|
|
|
||||||||||||||||||||
|
Valdība(S.13) |
Pārējie rezidentu sektori |
|
Valdība(S.13) |
Pārējie rezidentu sektori |
||||||||||||||||||
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) |
Apdrošināšanas sabiedrības + pensiju fondi (S.128 + S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) |
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) |
Apdrošināšanas sabiedrības + pensiju fondi (S.128 + S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) |
||||||||||||
Vērtspapīroti kredīti |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
FIS, kas atrodas euro zonas valstī A |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
FIS, kas atrodas euro zonas valstī B |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
FIS, kas atrodas euro zonas valstī C |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
utt. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
FIS, kas atrodas euro zonas valstī A |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
FIS, kas atrodas euro zonas valstī B |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
FIS, kas atrodas euro zonas valstī C |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
utt. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
ilgāk par 1 gadu un līdz 5 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
FIS, kas atrodas euro zonas valstī A |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
FIS, kas atrodas euro zonas valstī B |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
FIS, kas atrodas euro zonas valstī C |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
utt. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
ilgāk par 5 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
FIS, kas atrodas euro zonas valstī A |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
FIS, kas atrodas euro zonas valstī B |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
FIS, kas atrodas euro zonas valstī C |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
utt. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
19. DAĻA
Kredīti nefinanšu sabiedrībām atbilstoši darbības nozarei
NCB sniedz datus par atsevišķām sadaļām saskaņā ar I paraugu vai, ja dati par atsevišķām sadaļām nav pieejami – saskaņā ar II paraugu.
NCB sniedz datus par nenomaksātajām summām attiecībā uz kredītiem, kas izsniegti iekšzemes nefinanšu sabiedrībām (NFS), un kredītiem, kas izsniegti pārējo euro zonas dalībvalstu nefinanšu sabiedrībām, (ja iespējams) atsevišķi. Visus datus sniedz milj. euro.
I paraugs |
II paraugs |
||||||||||
1 |
|
1 |
|
||||||||
2 |
|
2 |
|
||||||||
3 |
|
3 |
|
||||||||
4 |
|
4 |
+
|
||||||||
5 |
|
||||||||||
6 |
|
5 |
|
||||||||
7 |
|
6 |
|
||||||||
8 |
|
7 |
|
||||||||
9 |
|
8 |
+
|
||||||||
10 |
|
||||||||||
11 |
|
9 |
+
+
|
||||||||
12 |
|
||||||||||
13 |
|
||||||||||
14 |
Pārējās sadaļas, kas attiecas uz ne-finanšu Sabiedrībām |
10. |
Pārējās sadaļas, kas attiecas uz ne-finanšu sabiedrībām |
||||||||
Piezīme. Burti norāda uz attiecīgo NACE 2. red. klasifikāciju. |
20. DAĻA
MFI kredītlīniju statistika
Tabula
MFI kredītlīniju statistika (krājumi un pārklasificēšanas korekcijas)
BILANCE POSTEŅI |
|
|
|
|
||||||||||||||||||||||||||
MFI |
Ne-MFI |
MFI |
Ne-MFI |
|||||||||||||||||||||||||||
|
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidentu sektori |
|
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidentu sektori |
|||||||||||||||||||||||||
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) f) |
Apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
Pensiju fondi (S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) Kopā |
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) f) |
Apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
Pensiju fondi (S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) Kopā |
|||||||||||||||||
|
t. sk.: CDP (4) |
|
t. sk.: CDP (4) |
|||||||||||||||||||||||||||
AKTĪVI |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
Kredītlīnijas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
21. DAĻA
Statistika par CDP aktīviem un pasīviem
Tabula
CDP aktīvu un pasīvu statistika (krājumi un pārklasificēšanas korekcijas)
Ceturkšņa dati
BILANCE POSTEŅI |
|
|
|
||||||||||||||||
MFI |
Ne-MFI |
||||||||||||||||||
|
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidentu sektori |
|||||||||||||||||
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības + piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127) f) |
Apdrošināšanas sabiedrības (S.128) |
Pensiju fondi (S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15) Kopā |
|||||||||||||
Centrālā valdība |
Pārējā valdība |
|
t. sk.: CDP (4) |
||||||||||||||||
AKTĪVI |
|||||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|||||||
t. sk.: reversā repo darījumi, kas izriet no trīspusējiem repo darījumiem, kuros euro zonas MFI ir aizdevējs |
R |
R |
R |
|
|
R |
|
|
|
|
R |
|
|||||||
t. sk.: izņemot reversā repo darījumus, kas izriet no trīspusējiem repo darījumiwm |
NR |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
PASĪVI |
|||||||||||||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
t. sk.: repo darījumi, kas izriet no trīspusējiem repo darījumiem, kuros euro zonas MFI ir aizņēmējs |
R |
R |
R |
|
|
R |
|
|
|
|
R |
|
|||||||
t. sk.: izņemot repo darījumus, kas izriet no trīspusējiem repo darījumiem |
NR |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
22. DAĻA
PF statistika
Tabula
PF statistika (krājumi un darījumi)
Aktīvi. Pensiju fondi
|
Kopā |
||||||||||||||||||||||||||
Kopā |
Iekšzeme |
Nerezidenti |
|||||||||||||||||||||||||
Kopā iekšzeme |
MFI (S.121+S.122+S.123) |
Ne-MFI |
Kopā nerezidenti |
Pārējās monetārās savienības dalībvalstis |
Pārējā pasaule |
||||||||||||||||||||||
Kopā ne-MFI |
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidenti |
Kopā pārējās monetārās savienības dalībvalstis |
MFI (S.121+S.122+S.123) |
Ne-MFI |
||||||||||||||||||||||
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
CFS (S.125+S.126+S.127) |
AS (S.128) |
PF (S.129) |
NFS (S.11) |
Mājsaimniecības (S.14) |
Kopā ne-MFI |
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidenti |
||||||||||||||||||
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
CFS (S.125+S.126+S.127) |
AS (S.128) |
PF (S.129) |
NFS (S.11) |
Mājsaimniecības (S.14) |
|||||||||||||||||||||
Kopā finanšu aktīvi |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Valūta |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Noguldījumi |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Ilgāk par 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Vērtspapīri |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Ilgāk par 2 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Atvasinātie finanšu instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Kredīti |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Ilgāk par 1 gadu un līdz 5 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Ilgāk par 5 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Akcijas un pārējais pašu kapitāls |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Biržas sarakstā iekļautas akcijas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Biržas sarakstā neiekļautas akcijas un pārējais pašu kapitāls |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Kopieguldījumu fondu akcijas/daļas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
t. sk. naudas tirgus fondu akcijas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
t. sk.: akcijas/daļas ieguldījumu fondos, izņemot NTF |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Nedzīvības apdrošināšanas tehniskās rezerves (AF.61) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Citas debitoru/kreditoru saistības |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Kopā nefinanšu aktīvi |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Sērijas, par kurām jāsniedz pārskats |
Pasīvi Pensiju fondi
|
Kopā |
||||||||||||||||||||||||||
Kopā |
Iekšzeme |
Nerezidenti |
|||||||||||||||||||||||||
Kopā iekšzeme |
MFI (S.121+S.122+S.123) |
Ne-MFI |
Kopā nerezidenti |
Pārējās monetārās savienības dalībvalstis |
Pārējā pasaule |
||||||||||||||||||||||
Kopā ne-MFI |
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidenti |
Kopā pārējās monetārās savienības dalībvalstis |
MFI (S.121+S.122+S.123) |
Ne-MFI |
||||||||||||||||||||||
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
CFS (S.125+S.126+S.127) |
AS (S.128) |
PF (S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības (S.14) |
Kopā ne-MFI |
Valdība (S.13) |
Pārējie rezidenti |
||||||||||||||||||
Kopā |
Ieguldījumu fondi, izņemot NTF (S.124) |
CFS (S.125+S.126+S.127) |
AS (S.128) |
PF (S.129) |
Nefinanšu sabiedrības (S.11) |
Mājsaimniecības (S.14) |
|||||||||||||||||||||
Kopā pasīvi |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Vērtspapīri, kas nav akcijas, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Atvasinātie finanšu instrumenti |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Saņemtie kredīti |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Līdz 1 gadam |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Ilgāk par 1 gadu un līdz 5 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Ilgāk par 5 gadiem |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Akcijas un pārējais pašu kapitāls |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Biržas sarakstā iekļautas akcijas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Biržas sarakstā neiekļautas akcijas un pārējais pašu kapitāls |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Apdrošināšanas, pensiju un standarta garantiju shēmas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Pensiju tiesības (F.63), pensiju fondu prasības pret pensiju pārvaldītājiem (F.64), tiesības uz nepensiju pabalstiem (F.65) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
t. sk.: Definētu iemaksu shēmas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
t. sk.: Definētu pabalstu shēmas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
t. sk.: Hibrīdshēmas |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Nedzīvības apdrošināšanas tehniskās rezerves (AF.61) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Citas debitoru/kreditoru saistības |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
||
Sērijas, par kurām jāsniedz pārskats |
(1) Eiropas Centrālās bankas Regula (EK) Nr. 2819/98 (1998. gada 1. decembris) par monetāro finanšu iestāžu sektora konsolidēto bilanci (ECB/1998/16) (OV L 356, 30.12.1998, 7. lpp).
(*) Pārklasificēšanas korekcijas sniedz ECB par visām ailēm, pārvērtēšanas korekcijas sniedz tikai par ailēm, kuras apzīmētas ar #.
(2) Centrālie darījuma partneri.
(3) Pašnodarbinātie/sabiedrības, kas nav juridiskas personas.
(4) Postenis neattiecas uz NCB bilanci.
(5) Postenis attiecas tikai uz NCB bilanci.
(**) Pārklasificēšanas korekcijas sniedz ECB par visām ailēm, pārvērtēšanas korekcijas sniedz tikai par ailēm, kuras apzīmētas ar #.
(***) Pilnīgas/daļējas norakstīšanas korekcijas piemēro tikai attiecībā uz 2. daļu; pārklasificēšanas korekcijas piemēro visam.
(****) NCB var paplašināt šī posteņa tvērumu uz kredītiem, kas citādi pārvesti un svītroti no MFI bilances un kuriem MFI ir pakalpojumu sniedzējs, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 5. tabulu.
(*****) Pārklasificēšanas korekcijas attiecas tikai uz 2. un 3. daļu; pilnīgas/daļējas norakstīšanas korekcijas attiecas uz visu tabulu.
(6) NCB var paplašināt šī posteņa tvērumu uz kredītiem, kas citādi pārvesti un svītroti no MFI bilances un kuriem MFI ir pakalpojumu sniedzējs, saskaņā ar Regulas ECB/2013/33 I pielikuma 5. tabulu.
(7) Pašnodarbinātie/sabiedrības, kas nav juridiskas personas.
(8) NCB sniedz pieejamos datus par MFI svītrotajiem kredītiem, kas nav iekļauti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 5. tabulu sniegtajos datos.
(9) Pašnodarbinātie/sabiedrības, kas nav juridiskas personas.
(******) Pārklasificēšanas korekcijas sniedz ECB par visām ailēm, pārvērtēšanas korekcijas sniedz tikai par ailēm, kuras apzīmētas ar #.
(*******) Krājumu datus sniedz ECB par visām ailēm; pārklasificēšanas korekcijas sniedz tikai par ailēm, kuras apzīmētas ar #. Ar (†) atzīmētas ailes norāda uz zemas prioritātes ārpusbilances posteņiem.
(10) Banknotes un monētas, kas ir denominētas valsts iepriekšējās valūtās, kuras nav atmaksātas pēc euro pieņemšanas. Datus vajadzētu sniegt par vismaz 12 mēnešu periodu pēc paplašināšanās.
(11) Par NCB emitētiem parāda vērtspapīriem datus sniedz vienīgi tad, ja šī parādība attiecas.
(12) Neto pozīcijas attiecībā pret Eurosistēmu, kas radušās, a) izplatot ECB emitētās euro banknotes (8 % no kopējā emisijas apjoma) un b) piemērojot kapitāla daļu mehānismu. Atsevišķu NCB un ECB neto kredīta vai debeta pozīcija ir jāiedala bilances aktīvu vai pasīvu daļā veic saskaņā ar zīmi, proti, pozitīvu neto pozīciju attiecībā pret Eurosistēmu norāda aktīvu daļā, savukārt negatīvu neto pozīciju – pasīvu daļā.
(********) Krājumu datus sniedz ECB par visām ailēm; pārklasificēšanas un pārvērtēšanas korekcijas sniedz tikai par ailēm, kuras apzīmētas ar #. Ar (†) atzīmētas ailes norāda uz zemas prioritātes ārpusbilancesārpusbilances posteņiem.
(13) Ar šiem posteņiem apzīmē pretējās saistības tiem kredītiem, kuri ir vērtspapīroti, bet nav svītroti no MFI bilances saskaņā ar piemērojamiem grāmatvedības standartiem.
(14) Ja par to vienojušās ECB un NCB, NCB var nesniegt šo informācijas kopumu, ja ECB izmanto alternatīvus datu avotus.
(15) Šie posteņi attiecas uz speciāliem un vispārējiem uzkrājumiem kredītiem, vērtspapīriem un cita veida aktīviem (piemēram, atskaitījumiem par pasliktināšanos un kredītu zudumiem), kurus iedala sadaļā “kapitāls un rezerves” un/vai “pārējie pasīvi” saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem. Šie uzkrājumi būtu jāatspoguļo vienīgi tiktāl, ciktāl tie nav atskaitīti no tās aktīvu kategorijas, uz kuru tie attiecas statistikas bilancē.
(*********) Dažas no šajā tabulā minētajām prasībām var neattiekties uz NCB/ECB bilancēm un līdz ar to datus par tām būtu jāsniedz tikai par pārējām MFI. Krājumu datus sniedz ECB par visām ailēm; pārklasificēšanas un pārvērtēšanas korekcijas sniedz ECB tikai par ailēm, kuras apzīmētas ar #.
(**********) CFS CFS šajā tabulā nozīmē – citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi + finanšu palīgsabiedrība + piesaistošās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (S.125+S.126+S.127); IC – apdrošināšanas sabiedrības (S.128); PF – pensiju fondi (S.129); NFC – nefinanšu sabiedrības (S.11).
(16) MFI bilances statistikas apkopošanas regulējums neprecizē noteikumu, kā grāmatot uzkrātos procentus par emitētiem un turētiem parāda vērtspapīriem. NCB par šiem uzkrājumiem datus būtu jāsniedz, tos iekļaujot atbilstošā instrumenta kategorijā vai pārējos aktīvos/pārējos pasīvos saskaņā ar valsts praksi.
(17) MFI saistības pret mājsaimniecībām tehnisko uzkrājumu veidā, kas izveidoti, lai nodrošinātu darbinieku pensijas. Tas parasti attiecas uz darbinieku pensiju fondiem, kas nav nodoti neatkarīgu ārēju iestāžu rīcībā.
(18) Šīs ailes attiecas tikai tad, ja par posteņiem datus nesniedz attiecīgajās kategorijās saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) (piemēram, vērtspapīru aizdošanas darījumi, vērtspapīru īsās pozīcijas, pašu akcijas), bet tie tiek iekļauti pārējos aktīvos/pārējos pasīvos. Šie papildu apakšposteņi ļauj ECB koriģēt monetārās savienības finanšu kontu datus kā nepieciešams. ECB būtu jāsniedz paskaidrojoša informācija, kas precizē šo apvienoto posteņu saturu, ja tas ir iespējams.
(19) Daļa no MFI maksātajām bruto prēmijām, kas iedalīta turpmākiem grāmatvedības periodiem un MFI prasības, kas nav vēl samaksātas.
(20) Parāda vērtspapīri ar noteikto termiņu virs diviem gadiem ietver arī vērtspapīru summas, kas atrodas rezervju prasībām pakļautu pārējo kredītiestāžu (KI), ECB vai iesaistīto dalībvalstu NCB turējumā.
(21) Atbilstošā EKS 2010 nozare šim rādītājam ir S. 125a.
(22) Attiecībā uz šo rādītāju atbilstošais Eiropas kontu sistēmas (EKS 2010) sektors ir S.129.
(***********) Neobligāti posteņi, kurus jāuzrāda, ja dati ir pieejami
(************) Neobligāti posteņi, kurus jāuzrāda, ja dati ir pieejami
(*************) Neobligāti posteņi, kurus jāuzrāda, ja dati ir pieejami
(23) Šis postenis ietver NCB prasības euro, kas atbilst ārvalstu valūtas rezerves pārvedumiem no NCB uz ECB.
(24) MFI bilancē nav atšķirības starp noguldījumiem un kredītiem aktīvu un pasīvu daļā. Tā vietā visus neapgrozāmus līdzekļus, kurus izvieto/aizdod MFI (= pasīvus), uzskata par “noguldījumiem”, un visus līdzekļus, kurus izvieto/aizdod pašas MFI (= aktīvus), uzskata par “kredītiem”. Tomēr EKS 2010 norāda uz atšķirību, kura pamatā ir kritērijs attiecībā uz to, kurš iniciē darījumu. Ja iniciatīvu uzņēmies aizņēmējs, finanšu darījumu klasificē kā kredītu. Ja iniciatīvu uzņēmies aizdevējs, finanšu darījumu klasificē kā noguldījumu.
(**************) “Pārējās valūtas” ir visas pārējās valūtas, t. sk., ārpus euro zonas esošo dalībvalstu nacionālās valūtas.
(***************) Parāda vērtspapīri, izņemot akcijas ir “vērtspapīri, izņemot akcijas, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus”.
(****************) Kotētās akcijas ir “kotētās akcijas, izņemot ieguldījumu fondu akcijas un naudas tirgus fondu akcijas/daļas”.
(25) EKS 95, kategorija F.33.
(26) EKS 95, kategorija F.511.
(27) A bloks attiecībā uz NCB un B bloks attiecībā uz SNB.
(28) EKS 95, kategorija F.511.
(29) Netiek definēti kā finanšu darījumi; skatīt EKS 95, 5.93. un 6.56. punktu un šīs daļas 4. sadaļas b) punktu.
(30) Darījumi sekundārajā tirgū, kas ietver turētāja maiņu; šī statistika uz to neattiecas.
(31) Tiek uzskatīti kā divi finanšu darījumi; skatīt EKS 95, 5.62. un 6.54. punktu un šīs daļas 4. sadaļas a) punkta ii) apakšpunktu.
(32) Darījumi sekundārajā tirgū, kas ietver turētāja maiņu, uz šo statistika uz to neattiecas.
(33) Kopš 1999. gada 1. janvāra vērtspapīriem, kurus emitējuši iekšzemes rezidenti euro (A bloka daļa), netiek prasīts valūtas kursa vērtējums, un vērtspapīrus, kurus emitējuši iekšzemes rezidenti euro/valstu valūtās (A bloka pārējā daļa), pārvērš euro, piemērojot 1998. gada 31. decembra neatsaucamas konvertācijas likmes.
(34) EKS 95, 6.58. punkts.
(35) Eiropas Centrālās bankas Regula (EK) Nr. 63/2002 (2001. gada 20. decembris) par statistiku attiecībā uz procentu likmēm, ko monetārās finanšu iestādes piemēro mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību noguldījumiem un kredītiem (ECB/2001/18) (OV L 10, 12.1.2002, 24. lpp.).
(36) Eiropas Centrālās bankas Regula (EK) Nr. 290/2009 (2009. gada 31. marts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) par statistiku attiecībā uz procentu likmēm, ko monetārās finanšu iestādes piemēro mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību noguldījumiem un kredītiem (ECB/2009/7) (OV L 94, 8.4.2009, 75. lpp.).
(37) i.e. noviržu strata iekšienē summai, kas definēta kā ir jābūt ievērojami zemākai par kopējo novirzi visā faktisko ziņotāju grupā, kas definēta kā
, kur h apzīmē katru stratu, xi procentu likmi iestādei i,
vienkāršo vidējo procentu likmi stratam h, n kopējo iestāžu skaitu paraugā un
vienkāršo vidējo visu paraugā iekļauto iestāžu procentu likmēm.
(38) NCB var tieši pārvērst absolūto lielumu – 10 bāzes punkti 90 % ticamības līmenī – relatīvā lielumā kā maksimāli pieņemamo novērtējuma novirzes koeficientu.
(39) Jāatzīmē, ka 1. un 2. tabula ECB statistikas dokumentā “Kvalitātes rādītāji izlasē, ko neveic pēc nejaušības principa”, pieejama ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu, norādīti sintētiskie MAE rezultāti attiecībā uz katrā valstī piemērotajiem pirmo un trešo kvartiļu novērtējumiem.
(40) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/64/EK (2007. gada 13. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK (OV L 319, 5.12.2007, 1. lpp.).
(41) Pamatnostādne ECB/2012/27 (2012. gada 5. decembris) par Eiropas Vienoto reāla laika bruto norēķinu sistēmu (TARGET2) (OV L 30, 30.1.2013, 1. lpp.).
(42) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 260/2012 (2012. gada 14. marts), ar ko nosaka tehniskās un darbības prasības kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem euro un groza Regulu (EK) Nr. 924/2009(OV L 94, 30.3.2012, 22. lpp.).
(43) Attiecībā uz šajā pamatnostādnē noteiktajiem obligātajiem posteņiem visas prasības jau ir bijušas noteiktas Pamatnostādnē ECB/2007/9, izņemot prasības attiecībā uz “dienas aizņēmumi euro no centrālās bankas” 1. tabulā un “elektroniskās naudas iestādes” 2. tabulā (Pamatnostādnē ECB/2007/9 tie bija ārpusbilances posteņi), un 7. tabulā noteiktās obligātās prasības.
(*****************) Atlikumi un, ja attiecas uz pārskata periodu, pārklasificēšanas korekcijas un pilnīgas/daļējas norakstīšanas.
III PIELIKUMS
ELEKTRONISKĀ NOSŪTĪŠANA
1. DAĻA
Ievads
Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ir īpaša datu apmaiņas procedūra ar Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) nacionālajām centrālajām bankām (NCB), pievienošanās valstu NCB un dažām Savienības valstu statistikas iestādēm (NSI). Datu apmaiņai izmanto standartizētas platformas neatkarīgus pārskatus (SDMX (1)), t. sk. datus (ciparu vērtības) un/vai raksturlielumus (metadatus, kas paskaidro nosūtītos datus).
Lai nosūtītu statistikas pārskatus, datiem jābūt strukturētiem saskaņā ar precīzām datu struktūras definīcijām (DSD) (2), kurām pievienotie statistiskie jēdzieni un kodu saraksti ļauj adekvāti un viennozīmīgi aprakstīt to saturu. DSD, ar tām saistīto jēdzienu un kodu sarakstu kopumu sauc par strukturālajām definīcijām.
ECB strukturālās definīcijas sniedz DSD, saistīto jēdzienu un kodu sarakstu, kuru izstrādājusi ECB un kuru tā izmanto SDMX statistikas datu apmaiņā. ECB strukturālās definīcijas atrodamas Eiropas Komisijas vietnē internetā CIRCABC (3) un tām var piekļūt Elektroniskās datu apmaiņas (EDA) un statistikas interešu grupas dalībnieki (t. sk., Statistikas informācijas pārvaldības darba grupas (SIPDG) dalībnieki). Vietējo kopiju parasti glabā NCB. Ja tas tā nav, NCB attiecīgajai struktūrvienībai būtu jāsazinās ar savu SIPDG dalībnieku.
Šajā pielikumā detalizēti aprakstīta datu apmaiņa euro zonas NCB un ECB starpā saistībā ar monetāro un finanšu statistiku. 2. daļā ir uzskaitīti ECB DSD un saistīto datu kopumi, kurus izmanto ECBS. 3. daļā ir aprakstītas DSD, t. sk. īpašās dimensijas, kas veido sēriju atslēgas, to formāts un kodu saraksti, no kuriem tās gūst to kodu vērtības. 4. daļā ir raksturotas attiecības starp sēriju atslēgām un to raksturlielumiem, un ir norādīts, kuri partneri atbild par to uzturēšanu.
2. DAĻA
DSD un datu kopumi
1. |
Nosūtītajos SDMX pārskatos statistikas jēdzienus var izmantot kā dimensijas (sastādot “atslēgas”, kuras apzīmē laikrindas) vai kā raksturlielumus (sniedzot informāciju par datiem). Kodētās dimensijas un raksturlielumi savas vērtības iegūst no iepriekš noteiktiem kodu sarakstiem. DSD nosaka nosūtīto sēriju atslēgu struktūru attiecībā uz jēdzieniem un saistītajiem kodu sarakstiem. Turklāt tie nosaka to attiecības ar saistītajiem raksturlielumiem. Vienu un to pašu struktūru var izmantot vairākām datu plūsmām, kuras atšķir ar datu kopuma informācijas palīdzību. |
2. |
Monetārās un finanšu statistikas kontekstā ECB ir noteikusi deviņas DSD, kuras pašlaik tiek izmantotas statistikas apmaiņai ar ECBS un citām starptautiskām organizācijām. Attiecībā uz lielāko daļu DSD, izmantojot šo struktūru nosūta vienu datu kopumu, un līdz ar to DSD identifikators ir tas pats, kas saistītais datu kopuma identifikators (DKI), kuru izmanto SDMX datu pārskatos. Apstrādes, savlaicīguma un atbildības nolūkā ir noteikti divi datu kopumi, kas atbilst “ECB_BSI1” DSD un kas tiek nošķirti datu DKI līmenī. Sagatavošanā ir šādas galvenās datu plūsmu iezīmes:
|
2.1. |
Datu kopuma identifikatoru “ECB_BSI1” izmanto, lai definētu sērijas atslēgu datiem par:
|
3. DAĻA
Dimensijas
Turpmāk izklāstītā tabula norāda dimensijas, kas veido sērijas atslēgas 2. daļā minētajai monetārajai un finanšu statistikai, to formātu un kodu sarakstu, nu kurām iegūst to koda vērtības.
|
|
Datu struktūras definīcija (DSD) |
Jēdziens (identifikators) |
Jēdziena nosaukums |
Vērtība formāts (5) |
Kodu saraksts |
Kodu saraksta nosaukums |
|||||||
BSI |
SSI |
MIR |
OFI |
SEC |
PSS |
IVF |
FVC |
CBD |
CBS (4) |
|||||
DIMENSIJU SECĪBA ATSLĒGĀ |
DIMENSIJAS |
|||||||||||||
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
1 |
FREQ |
Biežums |
AN1 |
CL_FREQ |
Biežuma kodu saraksts |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
2 |
|
REF_AREA |
Atsauces apgabals |
AN2 |
CL_AREA_EE |
Apgabala kodu saraksts |
3 |
|
|
3 |
|
|
3 |
3 |
|
|
ADJUSTMENT |
Korekciju rādītājs |
AN1 |
CL_ADJUSTMENT |
Korekciju rādītāja kodu saraksts |
4 |
|
3 |
|
|
|
|
|
|
|
BS_REP_SECTOR |
Bilances atsauces sektoru dalījums |
AN..2 |
CL_BS_REP_SECTOR |
Bilances atsauces sektoru dalījuma kodu saraksts |
|
3 |
|
|
|
|
|
|
|
|
REF_SECTOR |
Atsauces sektoru iedalījums |
AN4 |
CL_ESA95_SECTOR |
EKS 95 atsauces sektoru dalījuma kodu saraksts |
|
|
|
|
3 |
|
|
|
|
|
SEC_ISSUING SECTOR |
Vērtspapīru emisijas sektors |
AN4 |
CL_ESA95_SECTOR |
EKS 95 atsauces sektoru dalījuma kodu saraksts |
|
|
|
|
|
3 |
|
|
|
|
PSS_INFO_TYPE |
PSS informācijas veids |
AN4 |
CL_PSS_INFO_TYPE |
Maksājumu un norēķinu sistēmu informācijas veida kodu saraksts |
|
|
|
|
|
4 |
|
|
|
|
PSS_INSTRUMENT |
PSS instruments |
AN4 |
CL_PSS_INSTRUMENT |
Maksājumu un norēķinu sistēmu instrumenta kodu saraksts |
|
|
|
|
|
5 |
|
|
|
|
PSS_SYSTEM |
PSS ievades punkts |
AN4 |
CL_PSS_SYSTEM |
Maksājumu un norēķinu sistēmu ievades punkta kodu saraksts |
|
|
|
|
|
6 |
|
|
|
|
DATA_TYPE_PSS |
PSS datu veids |
AN2 |
CL_DATA_TYPE_PSS |
Maksājumu un norēķinu sistēmu datu veida kodu saraksts |
|
|
|
4 |
|
|
|
|
|
|
OFI_REP_SECTOR |
Citu finanšu starpnieku pārskatu sniegšanas sektors |
AN2 |
CL_OFI_REP_SECTOR |
Citu finanšu starpnieku atsauces sektora dalījuma kodu saraksts |
|
|
|
|
|
|
4 |
|
|
|
IVF_REP_SECTOR |
Ieguldījumu fondu pārskatu sniegšanas sektors |
AN2 |
CL_IVF_REP_SECTOR |
Ieguldījumu fondu atsauces sektoru dalījuma kodu saraksts |
|
|
|
|
|
|
|
4 |
|
|
FVC_REP_SECTOR |
Vērtspapīrošanas darījumos iesaistītu finanšu instrumentsabiedrību pārskatu sniegšanas sektors |
AN1 |
CL_FVC_REP_SECTOR |
Vērtspapīrošanas darījumos iesaistītu finanšu instrumentsabiedrību atsauces sektora dalījuma kodu saraksts |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
|
CB_REP_SECTOR |
CDB Atsauces sektoru iedalījums |
AN2 |
CL_CB_REP_SECTOR |
Banku konsolidēto datu atsauces sektoru dalījuma kodu saraksts |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
|
CB_SECTOR_SIZE |
CDB Atsauces sektora lielums |
AN1 |
CL_CB_SECTOR_SIZE |
Banku konsolidēto datu atsauces sektoru lieluma kodu saraksts |
|
4 |
|
|
|
|
|
|
|
|
SSI_INDICATOR |
Strukturālais finanšu rādītājs |
AN3 |
CL_SSI_INDICATOR |
Strukturālā finanšu rādītāja kodu saraksts |
5 |
|
4 |
|
|
|
|
|
|
|
BS_ITEM |
Bilances postenis |
AN..7 |
CL_BS_ITEM |
Bilances posteņu kodu saraksts |
|
|
|
5 |
|
|
|
|
|
|
OFI_ITEM |
Citu finanšu starpnieku bilances postenis |
AN3 |
CL_OFI_ITEM |
Citu finanšu starpnieku bilances posteņu kodu saraksts |
|
|
|
|
4 |
|
|
|
|
|
SEC_ITEM |
Vērtspapīru postenis |
AN6 |
CL_ESA95_ACCOUNT |
EKS 95 kontu kodu saraksts |
|
|
|
|
|
|
5 |
|
|
|
IF_ITEM |
Ieguldījumu fondu aktīvi un pasīvi |
AN3 |
CL_IF_ITEM |
IF bilances posteņu kodu saraksts |
|
|
|
|
|
|
|
5 |
|
|
FVC_ITEM |
Vērtspapīrošanas darījumos iesaistītu finanšu instrumentsabiedrību aktīvi un pasīvi |
AN3 |
CL_FVC_ITEM |
Vērtspapīrošanas darījumos iesaistītu finanšu instrumentsabiedrību bilances posteņu kodu saraksts |
|
|
|
|
|
|
|
|
5 |
|
CB_ITEM |
Banku konsolidēto datu postenis |
AN5 |
CL_CB_ITEM |
Banku konsolidēto datu posteņu kodu saraksts |
6 |
|
5 |
6 |
|
|
6 |
6 |
6 |
|
MATURITY_ORIG |
Sākotnējais termiņš |
AN..3 |
CL_MATURITY_ORIG |
Sākotnējā termiņa kodu saraksts |
|
|
|
|
5 |
|
|
|
|
|
SEC_VALUATION |
Vērtspapīru novērtējums |
AN1 |
CL_MUFA_VALUATION |
Novērtēšanas saskaņā ar MUFA kodu saraksts |
7 |
5 |
|
7 |
|
|
7 |
7 |
7 |
|
DATA_TYPE |
Datu veids |
AN1 |
CL_DATA_TYPE |
Monetāro un banku datu veids, plūsma un stāvoklis |
|
|
6 |
|
|
|
|
|
|
|
DATA_TYPE_MIR |
MIR datu veids |
AN1 |
CL_DATA_TYPE_MIR |
MFI procentu likmju datu veida kodu saraksts |
|
|
|
|
6 |
|
|
|
|
|
DATA_TYPE_SEC |
Vērtspapīru datu veids |
AN1 |
CL_DATA_TYPE_SEC |
Vērtspapīru datu veida kodu saraksts |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
2 |
L_MEASURE |
Krājums, plūsma. |
AN1 |
CL_STOCK_FLOW |
Krājums, plūsma. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
3 |
L_REP_CTY |
Atsauces apgabala kods BIS starptautiskajai finanšu statistikai (BIS-IFS) |
AN2 |
CL_BIS_IF_REF_AREA |
Atsaucas apgabala kods BIS-IFS |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
4 |
CBS_BANK_TYPE |
CBS bankas veids |
AN2 |
CL_BIS_IF_REF_AREA |
CBS bankas veids |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
5 |
CBS_BASIS |
CBS pārskatu sniegšanas pamats |
AN1 |
CL_CBS_BASIS |
CBS pārskatu sniegšanas pamats |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
6 |
L_POSITION |
CBS pozīcijas veids |
AN1 |
CL_L_POSITION |
Pozīcijas veids |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
7 |
L_INSTR |
CBS instrumenta veids |
AN1 |
CL_L_INSTR |
Instrumenta veids |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
8 |
REM_MATURITY |
CBS atlikušie termiņi |
AN1 |
CL_ISSUE_MAT |
Emisijas termiņa kodu saraksts |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
9 |
CURR_TYPE_BOOK |
CBS valūtas veids grāmatojuma vietā |
AN3 |
CL_CURRENCY_3POS |
Valūtas veids grāmatojuma vietā |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
10 |
L_CP_SECTOR |
CBS darījuma partnera sektors |
AN1 |
CL_L_SECTOR |
CBS darījuma partnera sektors |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
11 |
L_CP_COUNTRY |
CBS darījuma partnera apgabals |
AN2 |
CL_BIS_IF_REF_AREA |
Atsaucas apgabala kods BIS-IFS |
8 |
6 |
|
8 |
|
7 |
8 |
8 |
8 |
|
COUNT_AREA |
Darījumu partneru apgabals |
AN2 |
CL_AREA_EE |
Apgabala kodu saraksts |
|
|
7 |
|
|
|
|
|
|
|
AMOUNT_CAT |
Summas kategorija |
AN1 |
CL_AMOUNT_CAT |
Summas kategorijas kodu saraksts |
9 |
|
8 |
9 |
|
|
9 |
9 |
9 |
|
BS_COUNT_SECTOR |
Bilances atbilstošo posteņu sektors |
AN..7 |
CL_BS_COUNT_SECTOR |
Bilances atbilstošā posteņa sektora kodu saraksts |
|
|
|
|
|
8 |
|
|
|
|
COUNT_SECTOR |
Atbilstošo posteņu sektors |
AN2 |
CL_PS_COUNT_SECTOR |
Maksājumu un norēķinu sistēmu saņēmēja/ieguvēja sektors |
|
|
|
|
|
|
|
10 |
|
|
FVC_ORI_SECTOR |
Vērtspapīrošanas darījumos iesaistītu finanšu instrumentsabiedrību iniciatoru sektors. |
AN2 |
CL_FVC_ORI_SECTOR |
Vērtspapīrošanas darījumos iesaistītu finanšu instrumentsabiedrību iniciatoru sektora kodu saraksts |
10 |
7 |
9 |
10 |
7. |
9. |
10. |
11. |
10. |
|
CURRENCY_TRANS |
Darījuma valūta |
AN3 |
CL_CURRENCY |
Valūtas kodu saraksts |
|
8 |
|
11 |
8 |
10 |
11 |
|
11 |
|
SERIES_DENOM |
Sērijas vai īpašā aprēķina nosaukums |
AN1 |
CL_SERIES_DENOM |
Sērijas vai īpašā aprēķina nosaukumu kodu saraksts |
11 |
|
|
|
|
|
|
12 |
|
|
BS_SUFFIX |
Bilances sufikss |
AN..3 |
CL_BS_SUFFIX |
Bilances sufiksa kodu saraksts |
|
|
|
|
9 |
|
|
|
|
|
SEC_SUFFIX |
Sērijas sufikss vērtspapīru kontekstā |
AN1 |
CL_SEC_SUFFIX |
Vērtspapīru sufiksa kodu saraksts |
|
|
10 |
|
|
|
|
|
|
|
IR_BUS_COV |
Procentu likmju darījumu aptvērums |
AN1 |
CL_IR_BUS_COV |
Procentu likmju darījumu aptvēruma kodu saraksts |
Biežums. Šī dimensija norāda sniegto laikrindu biežumu. Konkrētu datu nosūtīšanas prasības ir šādas:
— |
attiecībā uz “ECB_OFI1” DS – ja valsts dati ir pieejami retāk, piemēram, reizi pusgadā vai reizi gadā, NCB aprēķina ceturkšņa datus. Ja nav iespējami ceturkšņa aprēķini, datus vienalga sniedz kā ceturkšņa laikrindas, proti, gada datus sniedz kā yyyyQ4 un pusgada datus sniedz kā yyyyQ2 un yyyyQ4, par atlikušajiem ceturkšņiem vai nu datus nesniedzot, vai arī sniedzot kā trūkstošus ar novērojuma statusu “L”. |
— |
attiecībā uz “ECB_SEC1” DSD – ja mēneša dati nav pieejami un nav iespējams izdarīt provizoriskos aprēķinus, tad var nosūtīt datus par ceturksni vai gadu. |
Atsauces apgabals. Šī dimensija attiecas uz pārskatu sniedzošās iestādes rezidences valsti. “ECB_SEC1” DSD tā norāda emitenta sektora rezidences valsti (6).
Korekciju rādītājs. Šī dimensija norāda, vai tiek piemērotas sezonas korekcijas un/vai darba dienas korekcijas.
Bilances atsauces sektoru dalījums. Šī dimensija attiecas uz pārskatu sniegšanas sektoru saskaņā ar dalījumu, kas noteikts ar to saistītajā kodu sarakstā.
Atsauces sektoru iedalījums. Šī dimensija norāda strukturālo finanšu indikatoru (kas atrodas “ECB_SSI1” DSD) atsauces sektoru.
Vērtspapīru emisijas sektors. Šī dimensija attiecas uz vērtspapīru emitentu (kas atrodas “ECB_SEC1” DSD) sektoru.
PSS informācijas veids. Šī dimensija norāda vispārējo informāciju, kura jāsniedz “ECB_PSS1” DSD kontekstā.
PSS instruments. Šī dimensija, kuru izmanto “ECB_PSS1” DSD, norāda uz konkrēto maksājuma darījumiem izmantoto instrumenta/mehānisma veidu, piem., kartes ar skaidrās naudas funkciju vai kredīta pārvedumus utt.
PSS ievades punkts. Šī dimensija ir saistīta ar termināļa vai sistēmas veidu, izmantojot kuru tika veikts maksājumu darījums. Maksājumu sistēmu atbilstību un PSS ievades punktu koda vērtību skatīt II pielikuma 16. daļā.
PSS datu veids. PSS kontekstā šī dimensija norāda to, kāda novērojumu mērvienība, t. i., cipars vai vērtība, jāsniedz attiecīgajā postenī (piem., ar karti veikto darījumu skaits, ar karti veikto darījumu vērtība utt.)
Citu finanšu starpnieku pārskatu sniegšanas sektors. Šī dimensija norāda pārskata sniedzējas iestādes sektoru CFS sektora ietvaros.
Ieguldījumu fondu pārskatu sniegšanas sektors Šī dimensija norāda pārskatu sniedzošās iestādes sektoru IF sektora ietvaros.
Vērtspapīrošanas darījumos iesaistītu finanšu instrumentsabiedrības pārskatu sniegšanas sektors. Šī dimensija norāda pārskatu sniedzošās iestādes sektoru FIS sektora ietvaros.
CBD atsauces sektoru iedalījums. Šī dimensija norāda pārskatu sniedzošās iestādes piederību un veidu (iekšzemes kredītiestādes pret ārvalstu kontrolētām meitassabiedrībām vai filiālēm).
CDB sektora lielums Šī dimensija norāda pārskatu sniedzošās iestādes lielumu attiecībā pret tās kopējiem aktīviem. Tas attiecas tikai uz iekšzemes kredītiestādēm.
Strukturālais finanšu rādītājs. Šī dimensija ir raksturīga “ECB_SSI1” DSD un norāda strukturālā finanšu rādītāja veidu.
Bilances postenis. Šī dimensija norāda MFI bilances posteni, kā definēts Regulā Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33).
Citu finanšu starpnieku bilances postenis. Šī dimensija norāda CFS bilances posteni. CFS koncentrējas uz dažādām finanšu aktivitātēm atkarībā no iestādes veida, un ne visi bilances posteņi attiecas uz visiem starpnieku veidiem. Tādēļ, lai gan lielākā daļa bilances posteņu ir kopīgi visiem finanšu starpnieku veidiem, “pārējie aktīvi” un “pārējie pasīvi” var būt atšķirīgi definēti atkarībā no starpnieku veida. Aktīvu pusē “pārējo aktīvu” postenim ir divas atšķirīgas definīcijas: a) attiecībā uz vērtspapīru un atvasināto instrumentu dīleriem (VAD) šajā postenī iekļauj kredītus; un b) attiecībā uz finanšu sabiedrībām, kas veic kreditēšanu (FSK) – šajā postenī iekļauj noguldījumus, skaidru naudu, ieguldījumus fondu akcijas, fiksētos aktīvus un atvasinātos finanšu instrumentus. Attiecībā uz “pārējo pasīvu” posteni: a) attiecībā uz VAD šajā postenī neiekļauj parāda vērtspapīrus, kapitālu un rezerves un atvasinātos finanšu instrumentus, un b) attiecībā uz FSK šajā postenī ietver atvasinātos finanšu instrumentus.
Vērtspapīru postenis. Šī dimensija attiecas uz posteņiem no posteņu saraksta, kas izveidots monetārās savienības finanšu kontiem (MSFK) saskaņā ar Eiropas kontu sistēmas jēdzieniem. To izmanto vienīgi “ECB_SEC1” DSD.
Ieguldījumu fondu aktīvi un pasīvi. Šī dimensija attiecas uz IF aktīvu un pasīvu posteni, kā definēts Regulā (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38).
Vērtspapīrošanas darījumos iesaistītu finanšu instrumentsabiedrību aktīvi un pasīvi. Šī dimensija attiecas uz FIS aktīvu un pasīvu posteni, kā definēts Regulā (ES) Nr. 1075/2013, (ECB/2013/40).
Konsolidēti banku dati Šī dimensija norāda posteni CBD pārskatu sniegšanas shēmā, par kuru ir jāsniedz datus (no banku peļņas vai zaudējumu aprēķina, bilances un kapitāla pietiekamības pārskatiem).
Sākotnējais termiņš. Attiecībā uz “ECB_BSI1”, “ECB_FVC1”, “ECB_IVF1”, “ECB_CBD1” un “ECB_OFI1” DSD šī dimensija norāda BSI sākotnējo termiņu. Attiecībā uz “ECB_MIR1” DSD šī dimensija nenomaksāto summu posteņiem norāda iedalījumu pēc noguldījumu vai kredītu sākotnējā termiņa vai paziņojuma termiņa; attiecībā uz jaunu darījumu posteņiem – iedalījumu pēc sākotnējā termiņa vai paziņojuma termiņa noguldījumu gadījumā, un iedalījumu pēc procentu likmes darbības sākotnējā perioda kredītu gadījumā.
Vērtspapīru novērtēšana. Šī dimensija norāda vērtēšanas metodi, kas izmantota vērtspapīru emisiju statistikā, kas atrodas “ECB_SEC1” DSD.
Datu veids. Šī dimensija apraksta datu veidus, kas tiek sniegti šādās DSD: “ECB_BSI1”, “ECB_SSI1”, “ECB_OFI1”, “ECB_IVF1”, “ECB_FVC1” un “ECB_CBD1”.
MFI procentu likmju veids. “ECB_MIR1” DSD šī dimensija nošķir MFI procentu likmju statistiku no statistikas, kas saistīta ar jauna darījuma apjomu vai nenomaksātajām summām.
Vērtspapīru datu veids. Šī dimensija norāda datu veidu vērtspapīru emisiju statistikā “ECB_SEC1” DSD. Neto emisijas sniedz tikai tad, ja emisijas un dzēšanas nevar identificēt atsevišķi.
Krājums, plūsma. Šī dimensija, kas ir raksturīga “BIS_CBS”, norāda sniegto datu tipa krājumu vai plūsmu.
Atsaucas apgabala kods BIS-IFS. Šī dimensija, kas ir raksturīga “BIS_CBS”, norāda pārskatu sniedzošo iestāžu rezidences apgabalu.
CBS bankas veids. Šī dimensija, kas ir raksturīga “BIS_CBS”, attiecas uz atbilstošo pārskatu sniedzošo sektoru grupu. Nosūtot ECB, būtu jāizmanto kods “4P”, proti, dati būtu jāsniedz tikai par iekšzemes banku iestādēm, kas attiecas uz CBD lielām banku grupām.
CBS pārskatu sniegšanas pamats Šī dimensija, kas ir raksturīga “BIS_CBS”, norāda ieraksta pamatojumu prasībai vai riska darījumam.
CBS pozīcijas veids Šī dimensija, kas ir raksturīga “BIS_CBS”, norāda finanšu pozīcijas veidu, kas ir ierakstīts datos.
CBS atlikušie termiņi Šī dimensija, kas ir raksturīga “BIS_CBS”, norāda ierakstīto prasību vai riska darījumu atlikušos termiņus.
CBS valūtas veids grāmatojuma vietā Šī dimensija, kas ir raksturīga “BIS_CBS”, norāda ierakstīto prasību valūtas veidu.
CBS darījuma partnera sektors. Šī dimensija, kas ir raksturīga “BIS_CBS”, ir saistīta ar to darījuma partneru sektoru dalījumu, kuri ir darījuma partneri attiecībā uz ierakstītajām prasībām vai riska darījumiem.
CBS darījuma partnera apgabals Šī dimensija, kas ir raksturīga “BIS_CBS”, norāda attiecīgā posteņa darījuma partnera rezidences valsti.
Darījuma partnera zona. Šī dimensija norāda attiecīgā posteņa darījuma partnera rezidences zonu.
Summas kategorija. Šī dimensija norāda nefinanšu sabiedrībām izsniegto jauno kredītu summas kategoriju; jauno kredītu datus sniedz arī atbilstoši to lielumam. To izmanto vienīgi “ECB_MIR1” DSD.
Bilances atbilstošo posteņu sektors. Šī dimensija ir saistīta ar bilances posteņiem atbilstošo posteņu sektoru iedalījumu.
Darījuma partnera sektors. Šī dimensija, kas definēta “ECB_PSS1” DSD, norāda sektoru iedalījumu attiecībā uz tāda labuma guvēja (darījuma partnera) veida iedalījumu, kas iesaistīts maksājuma darījumā.
Vērtspapīrošanas darījumos iesaistītu finanšu instrumentsabiedrību iniciatoru sektors. Šī dimensija, kas definēta “ECB_FVC1” DSD, norāda sektoru, kurā ietilpst pārvedējs (iniciators), kurš aktīvu vai aktīvu kopumu, un/vai aktīvu vai aktīvu kopuma kredītrisku pārved uz vērtspapīrošanas struktūru.
Darījuma valūta. Šī dimensija apraksta valūtu, kurā vērtspapīri ir emitēti (attiecībā uz “ECB_SEC1” DSD) vai kurā denominēti: a) MFI bilances posteņi (attiecībā uz “ECB_BSI1” DSD); b) strukturālie finanšu rādītāji (attiecībā uz “ECB_SSI1” DSD); c) noguldījumi un kredīti (attiecībā uz “ECB_MIR1” DSD); d) IF aktīvi un pasīvi (attiecībā uz “ECB_IVF1” DSD); e) maksājumu darījumi (attiecībā uz “ECB_PSS1” DSD); f) FIS aktīvi un pasīvi (attiecībā uz “ECB_FVC1” DSD); g) CFS bilances posteņi (attiecībā uz “ECB_OFI1” DSD) un h) KBD posteņi (attiecībā uz “ECB_CBD1” DSD).
Sēriju denominācija vai īpašie aprēķini. Šī dimensija norāda denominācijas valūtu, kurā izteikti laikrindas novērojumi, vai norāda, kādi aprēķini veikti.
Bilances sufikss. Šī dimensija, kas atrodas “ECB_BSI1” DSD, norāda denominācijas valūtu, kurā izteikti laikrindas novērojumi, vai norāda, kādi aprēķini veikti.
Sērijas sufikss vērtspapīru kontekstā. Šajā dimensijā ir papildu datu veidi attiecībā uz atvasinātajām sērijām. To izmanto vienīgi attiecībā uz “ECB_SEC1” DSD.
Procentu likmju darījumu aptvērums. Šī dimensija, kas ir raksturīga “ECB_MIR1” DSD, norāda vai MFI procentu likmju statistika attiecas un atlikumiem vai jaunu darbību.
4. DAĻA
Raksturlielumi
Tālākās sadaļas paskaidro raksturlielumus, kas tiek attiecināti uz nosūtītajiem datiem. 1. sadaļā ir noteikti katra DSD raksturlielumi, t. sk. to formāts un piesaistēs līmenis. 2. sadaļā ir izklāstīta ECBS datu apmaiņas partneru atbildība raksturlielumu izveidošanā un to uzturēšanā, kā arī raksturlielumu statuss. 3., 4., un 5. sadaļa ir vērsta uz raksturlielumu saturu, kas iedalīti pēc to piesaistes līmeņa, proti, radniecīgas sērijas, laikrindas un novērojumu līmeņi.
1. sadaļa. Kodēti un nekodēti raksturlielumi, kas definēti šādās DSD – ECB_BSI1, ECB_SSI1, ECB_MIR1, ECB_OFI1, ECB_SEC1, ECB_IVF1, un ECB_PSS1
Papildu dimensijām, kas nosaka sērijas atslēgu, ir noteikts raksturlielumu kopums. Raksturlielumi apmaiņas informācijai ir pievienoti dažādos līmeņos – radniecīgās sērijas līmenī, laikrindas līmenī vai novērojumu līmenī. Kā norādīts tālāk, to vērtības nosaka iepriekšnoteikti saraksti vai arī tie ir nekodēti, un tos lieto, lai attiecīgajiem datu aspektiem pievienotu paskaidrojumus teksta formā.
Raksturlielumu vērtības nosūta tikai tad, kad tos nosaka pirmo reizi, un tiem mainoties, izņemot obligātos raksturlielumus, kas pievienoti novērojumu līmenī un kurus pievieno katram novērojumam un sniedz katrā datu nosūtīšanas reizē.
Tālāk pievienotajā tabulā ir sniegta raksturlielumu informāciju, kas definēta katrai DSD līdz ar to piešķires līmeni, formātu un kodu sarakstiem, no kuriem iegūst kodēto raksturlielumu vērtības.
|
Datu struktūras definīcija (DSD) |
Statistikas jēdziens |
Formāts (7) |
Kodu saraksts |
||||||||||
BSI |
SSI |
MIR |
CFS |
SEC |
PSS |
IVF |
FVC |
CBD |
CBS |
RADNIECĪGĀS SĒRIJAS RAKSTURLIELUMI |
|
(apmaiņa veikta, izmantojot FNS grupu) |
||
√ |
√ |
|
√ |
√ |
|
|
√ |
√ |
|
TITLE |
Nosaukums |
AN..70 |
nekodēts |
|
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
UNIT |
Vienība |
AN..12 |
CL_UNIT |
Vienību kodu saraksts |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
UNIT_MULT |
Vienības reizinātājs |
AN..2 |
CL_UNIT_MULT |
Vienību reizinātāju kodu saraksts |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
DECIMALS |
Decimālzīmes |
N1 |
CL_DECIMALS |
Decimālzīmju kodu saraksts |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
TITLE_COMPL |
Nosaukuma papildinātājs |
AN..1050 |
nekodēts |
|
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
|
|
√ |
|
NAT_TITLE |
Valsts valodas nosaukums |
AN..350 |
nekodēts |
|
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
COMPILATION |
Apkopošana |
AN..1050 |
nekodēts |
|
|
√ |
√ |
√ |
√ |
|
|
|
√ |
√ |
COVERAGE |
Aptveramība |
AN..350 |
nekodēts |
|
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
SOURCE_AGENCY |
Avota iestāde |
AN3 |
CL_ORGANISATION |
Organizāciju kodu saraksts |
|
|
|
|
|
√ |
|
|
|
|
METHOD_REF |
Metodoloģijas atsauce |
AN..1050 |
nekodēts |
|
BSI |
SSI |
MIR |
CFS |
SEC |
PSS |
IVF |
FVC |
CBD |
CBS |
LAIKRINDAS RAKSTURLIELUMI |
(apmaiņa veikta, izmantojot FNS grupu) |
|||
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
COLLECTION |
Vākšanas rādītājs |
AN1 |
CL_COLLECTION |
Vākšanas rādītāju kodu saraksts |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
|
DOM_SER_IDS |
Iekšzemes sēriju rādītājs |
AN..70 |
nekodēts |
|
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
|
|
√ |
√ |
BREAKS |
Pārrāvumi |
AN..350 |
nekodēts |
|
√ |
|
√ |
|
√ |
|
√ |
√ |
|
|
UNIT_INDEX_BASE |
Vienības indeksa bāze |
AN..35 |
nekodēts |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
√ |
AVAILABILITY |
Pieejamība |
AN1 |
CL_AVAILABILITY |
Pieejamības kodu saraksts |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
|
|
|
PUBL_PUBLIC |
Avota publikācija |
AN..1050 |
nekodēts |
|
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
|
|
PUBL_MU |
Avota publikācija (tikai euro zona) |
AN..1050 |
nekodēts |
|
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
|
|
|
|
PUBL_ECB |
Avota publikācija (tikai ECB) |
AN..1050 |
nekodēts |
|
BSI |
SSI |
MIR |
CFS |
SEC |
PSS |
IVF |
FVC |
CBD |
CBS |
NOVĒROJUMA RAKSTURLIELUMI |
(apmaiņa notiek līdz ar datiem galvenajā ARR segmentā, izņemot OBS_COM, ar ko apmaiņa notiek FNS grupā) |
|||
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
OBS_STATUS |
Novērojuma statuss |
AN1 |
CL_OBS_STATUS |
Novērojuma statusa kodu saraksts |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
OBS_CONF |
Novērojuma konfidencialitāte |
AN1 |
CL_OBS_CONF |
Novērojuma konfidencialitātes kodu saraksts |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
OBS_PRE_BREAK |
Novērojuma vērtība pirms pārrāvuma |
AN..15 |
nekodēts |
|
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
√ |
OBS_COM |
Novērojuma piezīme |
AN..1050 |
nekodēts |
|
2. sadaļa. Kopīgās ECB_BSI1, ECB_SSI1, ECB_MIR1, ECB_OFI1, ECB_SEC1, ECB_PSS1, ECB_IVF1, ECB_FVC1, ECB_CBD1 un BIS_CBS DSD raksturlielumu īpašības: NCB pārskati ECB (3)
Katram raksturlielumam ir tam raksturīgās tehniskās īpašības, kas uzskaitītas šajā tabulā.
|
Statuss |
Pirmo vērtību nosaka, glabā un izplata … (8) |
NCB var izmainīt |
TITLE_COMPL |
M |
ECB |
Nē (*) |
NAT_TITLE |
C |
NCB |
Jā |
COMPILATION |
C |
NCB |
Jā (**) |
COVERAGE |
C |
NCB |
Jā (**) |
METHOD_REF |
M |
NCB |
Jā |
DOM_SER_IDS (9) |
C |
NCB |
Jā |
BREAKS |
C |
NCB |
Jā |
OBS_STATUS |
M |
NCB |
Jā |
OBS_CONF |
C |
NCB |
Jā |
OBS_PRE_BREAK |
C |
NCB |
Jā |
OBS_COM |
C |
NCB |
Jā |
Raksturlielumu kopuma, kurš nosūtāms reizē ar datiem, noteikšana ļauj sniegt papildu informāciju par nosūtītajām laikrindām. Tālāk tekstā izklāstīts, kādu informāciju sniedz attiecīgo ECB statistikas atslēgu grupu raksturlielumi.
3. sadaļa. Radniecīgās sērijas raksturlielumi
Obligāti
TITLE_COMPL (Nosaukuma papildinātājs). Šis raksturlielums pieļauj lielāku zīmju skaitu nekā TITLE raksturlielums, un tāpēc tas aizstāj TITLE kā obligāts raksturlielums sērijas nosaukuma uzglabāšanai.
UNIT (Vienība)
BSI |
Euro zonas dalībvalstīm: EUR |
SSI |
Euro zonas dalībvalstīm: EUR Sērijām, ko sniedz kā absolūtās vērtības, un indeksiem: PURE_NUMB Sērijām, ko sniedz kā procentus: PCT |
OFI |
Euro zonas dalībvalstīm: EUR |
MIR |
Darbības apjomam: EUR Procentu likmēm: PCPA |
SEC |
Euro zonas dalībvalstīm: EUR |
PSS |
Sērijām par oriģinālajām vienībām (II pielikuma 16. daļas 5. tabula), darījumu skaitu (II pielikuma 16. daļas 3., 4., 6. un 7. tabula) un sērijām par koncentrācijas koeficientiem (II pielikuma 16. daļas 6. tabula): PURE_NUMB Sērijām par iesaistīto dalībvalstu darījumu vērtību (II pielikuma 16. daļas 3., 4., 6. un 7. tabula): EUR |
IVF |
Euro zonas dalībvalstīm: EUR |
FVC |
Euro zonas dalībvalstīm: EUR |
CBD |
Euro zonas dalībvalstīm: EUR vai PURE_NUMB (ja neattiecas neviena valūta) |
CBS |
Datiem, kurus visas valstis sniegušas ASV dolāros: USD; datiem, uz kuriem neattiecas neviena valūta: PURE_NUMB |
UNIT_MULT (vienības reizinātājs)
BSI |
6 |
SSI |
0 |
OFI |
6 |
MIR (10) |
Darbības apjomam: 6 Procentu likmēm: 0 |
SEC |
6 |
PSS |
Sērijām par oriģinālajām vienībām, izņemot sērijas par darījumiem (II pielikuma 16. daļas 5. tabula): 0 Sērijām par darījumiem (II pielikuma 16. daļas 3., 4., 6. un 7. tabula, izņemot koncentrācijas koeficientus): 6 Sērijām par koncentrācijas koeficientiem (II pielikuma 16. daļas 6. tabula): 0 |
IVF |
6 |
FVC |
6 |
CBD |
3 |
CBS |
6 |
DECIMALS (Decimālzīmes)
BSI |
0 |
SSI |
Absolūtajām vērtībām: 0 Indeksu sērijām un procentiem: 4 |
OFI |
0 |
MIR |
Darījumu apjomam: 0 Procentu likmēm: 4 |
SEC |
0 |
PSS |
Sērijām par oriģinālajām vienībām, izņemot sērijas par darījumiem un koncentrācijas koeficientiem (II pielikuma 16. daļas 5. tabula): 0 Sērijām par darījumiem un koncentrācijas koeficientiem (II pielikuma 16. daļas 3., 4., 6. un 7. tabula): 3 |
IVF |
0 |
FVC |
0 |
CBD |
0 |
CBS |
0 |
METHOD_REF (metodoloģijas atsauce). Šo raksturlielumu lieto tikai attiecībā uz PSS datu kopumu, un tas norāda, vai attiecībā uz visu laikrindu vai tās daļu tiek lietota 2005. gada “uzlabotā” definīcija vai iepriekšējā definīcija. Tiek noteiktas divas vērtības:
PSS |
Izmanto 2005. gadā ieviesto “uzlaboto” definīciju: “2005”. Izmanto definīcijas, kas ir īstenotas iepriekšējos gados (2004. gadā vai agrāk): “Iepriekšējā”. |
Raksturlielumam jānorāda arī periods, uz kuru attiecas katra definīcija. Piemēram, “2005. gada definīcijas visai sērijai”, “2005. gada definīcijas datiem, kas attiecas uz 2003. gadu, iepriekšējās definīcijas pārējiem datiem” vai “iepriekšējās definīcijas datiem līdz 2004. gadam”.
Izvēles
TITLE (nosaukums). NCB var izmantot TITLE raksturlielumu, lai veidotu īsus nosaukumus.
NAT_TITLE (nosaukums valsts valodā). NCB var izmantot NAT_TITLE raksturlielumu, lai sniegtu precīzu aprakstu un citas papildinošas vai atšķirošas specifikācijas valstu valodās. Lai gan lielo un mazo burtu lietošana nerada problēmas, NCB tiek lūgta pieturēties pie Latin-1 rakstzīmju kopas. Parasti akcentētu rakstzīmju un paplašinātu simbolu nosūtīšana pirms to regulāras izmantošanas ir jāpārbauda.
COMPILATION (apkopošana). Attiecībā uz BSI, IVF, FVC un MIR datu kopumiem šo raksturlielumu var izmantot, lai teksta formā papildus paskaidrotu datu apkopošanas metodes, izvērtēšanas shēmas un statistiskās procedūras, ko izmanto, lai apkopotu sērijas, jo īpaši, ja tās atšķiras no ECB noteikumiem un standartiem. Kopumā valstu paskaidrojošo piezīmju struktūra ir šāda:
— |
datu avoti/datu vākšanas sistēma, |
— |
apkopošanas procedūras (t. sk., veikto aplēšu/pieņēmumu apraksts), |
— |
atkāpes no ECB pārskatu sniegšanas norādījumiem (ģeogrāfiskās/sektoru klasifikācijas un/vai vērtēšanas metodēm), |
— |
informācija par nacionālo tiesisko regulējumu. |
SSI atslēgu grupai raksturlielums “apkopošana” ietver informāciju par saikni ar Savienības tiesisko regulējumu attiecībā uz starpniekiem, kas nav kredītiestādes.
OFI atslēgu grupai detalizēts tās informācijas apraksts, kuru iekļauj šajā raksturlielumā, sniegts nacionālo paskaidrojumu 1.–5. punktā (skatīt II pielikuma, 11. daļu).
Līdzīgi arī SEC datu kopumam detalizēts tās informācijas apraksts, kuru iekļauj šajā raksturlielumā, sniegts paskaidrojošo piezīmju 1., 2., 4., 5., 8., 9. un 10. punktā (skatīt II pielikuma, 12. daļu).
COVERAGE (aptvērums)
Informācija par |
Piezīmes |
|||||||||||
SSI |
|
|
||||||||||
OFI |
|
|
||||||||||
MIR |
|
|
||||||||||
SEC |
|
|
||||||||||
CBD |
|
|
SOURCE_AGENCY (Avota aģentūra). Šo raksturlielumu noteiks ECB, izmantojot vērtību, kas norādīs datu sniedzējas NCB nosaukumu.
4. sadaļa. Laikrindas raksturlielumi
Obligāti
COLLECTION (vākšanas rādītājs). Šis raksturlielums sniedz informāciju par periodu vai laiku, kad veikti laikrindas mērījumi (piemēram, perioda sākums, vidus, beigas), vai norādi par to, vai dati ir vidējie radītāji.
BSI |
Par nenomaksātajām summām perioda beigas (E) Par plūsmu sērijām: perioda novērojumu summa (S) |
SSI |
Perioda beigas (E) |
OFI |
Par nenomaksātajām summām perioda beigas (E) Par plūsmu sērijām: perioda novērojumu summa (S) |
MIR |
Par procentu likmēm nenomaksātajām summām: perioda beigas (E) Par procentu likmēm attiecībā uz jauniem darījumiem – perioda novērojumu vidējais rādītājs (A) Par darbības apjomiem attiecībā uz nenomaksātajām summām: perioda beigas (E) Par jaunu darījumu apjomiem: perioda novērojumu (ekstrapolēta) summa (S) |
SEC: |
Par nenomaksātajām summām – perioda beigas (E) Par plūsmu sērijām: perioda novērojumu summa (S) |
PSS |
Par dalībnieku skaitu un koncentrācijas koeficientiem (II pielikuma 16. daļas 5. un 6. tabula): perioda beigas (E) Par darījumiem, izņemot koncentrācijas koeficientus (II pielikuma 16. daļas 3., 4., 6. un 7. tabula): perioda novērojumu summa (S) |
IVF |
Par nenomaksātajām summām – perioda beigas (E) Par plūsmu sērijām: perioda novērojumu summa (S) |
FVC |
Par nenomaksātajām summām – perioda beigas (E) Par plūsmu sērijām: perioda novērojumu summa (S) |
CBD |
perioda beigas (E) |
CBS |
perioda beigas (E) |
Izvēles
DOM_SER_IDS (iekšzemes sēriju identifikators). Šis raksturlielums dod iespēju atsaukties uz kodu, kuru izmanto valstu datubāzēs, lai identificētu attiecīgās sērijas (var precizēt arī formulas, izmantojot valstu atsauces kodus).
UNIT_INDEX_BASE (Vienību indeksu bāze). Šis raksturlielums ir obligāts, ja tas saistīts ar sērijas atslēgu, kura izsaka indeksu. Tas norāda rādītāju bāzes atsauci un bāzes vērtību, un to izmanto tikai nosacīto krājumu indeksa sērijai, ko ECB atvasina un izplata Eiropas Centrālo banku sistēmā.
BREAKS (pārrāvumi). Šis raksturlielums sniedz aprakstu pārrāvumiem un galvenajām izmaiņām, kādas laika gaitā radušās sēriju vākšanā, pārskatu sniegšanas apjomā un apkopošanā. Pārrāvumu gadījumā, ja iespējams, jānorāda, kādā mērā ir salīdzināmi vecie un jaunie dati.
PUBL_PUBLIC, PUBL_MU, PUBL_ECB (avota publikācija, avota publikācija (tikai euro zona), Avota publikācija (tikai ECB)). Šos raksturlielumus noteiks ECB, ja datus publicēs ECB publiskajās vai konfidenciālajās publikācijās. Tie sniedz atsauci (t. i., publikācijas, posteņi utt.) uz publicētajiem datiem.
5. sadaļa. Novērojuma raksturlielumi
Ja NCB vēlas pārskatīt raksturlielumu, kas piešķirt novērojumu līmenī, tajā pašā laikā atkārtoti jāiesniedz atbilstošie novērojumi. Ja NCB pārskata novērojumu, nesniedzot attiecīgo raksturlieluma vērtību, esošās vērtības tiks aizstātas ar standarta vērtībām.
Obligāti
OBS_STATUS (novērojuma statuss). NCB sniedz novērojuma statusa vērtību, kas pievienota katram nosūtītam un saņemtam novērojumam. Šis raksturlielums ir obligāts un ir jāsniedz līdz ar katru datu sūtījumu katram atsevišķam novērojumam. Ja NCB pārskata šā raksturlieluma vērtību, atkārtoti sniedz gan novērojuma vērtību (pat ja tā nemainās), gan norādi par jauno novērojuma statusu.
Tālāk dotajā sarakstā ir precizētas šo raksturlielumu sagaidāmās vērtības saskaņā ar pieņemto hierarhiju šīs statistikas nolūkā:
“A” |
= |
normālā vērtība (noklusējums neiztrūkstošiem novērojumiem), |
“B” |
= |
pārrāvuma vērtība šādiem datu kopumiem: SSI, MIR, CBD un PSS (11), |
“M” |
= |
trūkstoša vērtība, datu nav, |
“L” |
= |
trūkstošā vērtība, dati ir, bet netiek vākti, |
“E” |
= |
aplēstā vērtība (12), |
“P” |
= |
pagaidu vērtība (šo vērtību katrā datu sūtījumā var izmantot ar atsauci uz pēdējo pieejamo novērtējumu, ja to uzskata par pagaidu). |
Normālos apstākļos ciparu vērtības jāsniedz, pievienojot novērojuma statusu “A” (normāla vērtība). Citādi norāda vērtību, kas atšķiras no “A”, saskaņā ar iepriekš norādīto sarakstu. Ja novērojumam izmanto divus raksturlielumus, datus sniedz par svarīgāko no tiem saskaņā ar iepriekš norādīto hierarhiju.
Katrā datu sūtījumā jaunākos pieejamos novērojumus var sniegt kā provizoriskus novērojumus un apzīmēt ar novērojuma statusa vērtību “P”. Šiem novērojumiem galīgās vērtības nosaka un ar novērojuma statusa apzīmējumu “A” apzīmē tad, kad jaunās pārskatītās novērojumu vērtības un novērojumu apzīmējumi aizstāj provizoriskos novērojumus.
Trūkstošās vērtības (“-”) sniedz, ja nav iespējams sniegt skaitlisku vērtību (piemēram, sakarā ar neesošiem datiem, vai tādēļ, ka dati nav savākti). Trūkstošu novērojumu nekad nesniedz kā “nulli”, tā kā nulle ir parasta skaitliska vērtība, kas norāda uz precīzu un derīgu lielumu. Ja NCB nevar noteikt kādas vērtības iztrūkšanas iemeslu, vai tās nevar izmantot visas vērtības, kas norādītas CL_OBS_STATUS kodu sarakstā trūkstošajām vērtībām (“L” vai “M”), izmanto vērtību “M”.
Ja sakarā ar vietējiem statistikas nosacījumiem datus laikrindai nesavāc noteiktos datumos vai visam laikrindas garumam (tās pamatā esošā ekonomiskā parādība pastāv, taču statistiski netiek apsekota), katrā laika posmā sniedz trūkstošu vērtību (“–”) ar novērojuma statusu “L”.
Ja sakarā ar vietējo tirgus praksi vai tiesisko/ekonomisko regulējumu laikrinda (vai tās daļa) nav piemērojama (tai atbilstošā parādība nepastāv), sniedz trūkstošu vērtību (“–”) ar novērojuma statusu “M”.
Izvēles
OBS_CONF (novērojumu konfidencialitāte). NCB sniedz novērojuma konfidencialitātes vērtību, kas pievienota katram nosūtītam un saņemtam novērojumam. Lai gan šis raksturlielums ECB strukturālajās definīcijās norādīts kā izvēles raksturlielums, tas ir jāsniedz katrā datu nosūtīšanas reizē par katru atsevišķo novērojumu, jo katram konfidenciālajam novērojumam jābūt attiecīgi apzīmētam. Ja NCB pārskata šā raksturlieluma vērtību, atkārtoti sniedz gan attiecīgo novērojuma vērtību, gan norādi par jauno novērojuma statusu (pat ja tie nemainās).
Tālāk dotajā sarakstā ir precizētas šo raksturlielumu sagaidāmās vērtības šīs statistikas nolūkā:
“F” |
= |
atļauts publicēt, |
“N” |
= |
nav atļauts publicēt, tikai iekšējai lietošanai, |
“C” |
= |
konfidenciāla statistiskā informācija Regulas (EK) Nr. 2533/98 8. panta izpratnē, |
“S” |
= |
sekundārā konfidencialitāte, kuru nosaka un pārvalda saņēmējs, nav atļauts publicēt, |
“D” |
= |
sekundārā konfidencialitāte, kuru nosaka nosūtītājs, nav atļauts publicēt. Šo kodu var lietot NCB, kas jau tagad savās pārskatu sniegšanas sistēmās nošķir primāro un sekundāro konfidencialitāti. Ja tā nenotiek, NCB sekundārās konfidencialitātes apzīmēšanai izmanto “C”. |
OBS_PRE_BREAK (novērojuma vērtība pirms pārrāvuma). Šis raksturlielums satur novērojuma vērtību pirms pārrāvuma, kas ir skaitļu lauks līdzīgi novērojumam (13). Parasti to norāda, ja radies pārrāvums, un tādā gadījuma novērojuma statuss ir jānosaka kā “B” (pārrāvuma vērtība).
Attiecībā uz BSI, IVF, FVC un OFI datu kopumiem, šo raksturlielumu nepieprasa, tā kā šī informācija jau ir pieejama no pārklasificēšanas sērijām. Tas ir pievienots raksturlielumu sarakstam, jo tas pieder visai datu kopuma kopējai raksturlielumu apakškopai.
OBS_COM (novērojumu piezīme). Šo raksturlielumu var izmantot, lai sniegtu tekstuālas piezīmes novērojuma līmenī (piemēram, aprakstot konkrētam novērojumam izdarītus provizoriskus aprēķinus datu trūkuma dēļ, izskaidrojot iespējamā neparastā novērojuma iemeslu, vai sniedzot sīkas ziņas par izmaiņām sniegtajās laikrindās).
(1) Pašreizējā datu apmaiņa notiek, izmantojot SDMX-EDI formātu, ko dēvē arī par Gesmes/TS.
(2) Iepriekš tās dēvēja par atslēgu grupām.
(3) www.circabc.europa.eu.
(4) Starptautiskās konsolidētās banku statistikas kodu struktūra un DSD ir kopīga visām pārskatu sniedzošajām valstīm, un tām vajadzētu būt tādām pašām kā tās, kuras izmanto datu sniegšanai Starptautisko norēķinu bankai (BIS).
(5) Ar šo norāda kodu saraksta katram elementam atļauto burtu/ciparu skaitu (piemēram, AN.. 7 nozīmē līdz 7 zīmēm garu burtu/ciparu virkni, AN1 nozīmē vienu burtu/ciparu).
(6) NCB izpratnē emitentu sektora rezidences valsts ir NCB rezidences valsts.
(7) Tas norāda nosūtīšanā katram raksturlielumam atļauto burtu/ciparu skaitu (piem., AN..1050 nozīmē līdz 1 050 zīmēm garu burtu/ciparu virkni, AN1 nozīmē vienu burtu/ciparu, bet N1 nozīmē vienu ciparu).
(*) Ja NCB vēlas veikt izmaiņas, tā apspriežas ar ECB, kura īstenos šīs izmaiņas.
(**) Par izmaiņām atbildīgajai ECB struktūrvienībai paziņo, izmantojot e-pastu.
(8) ECB šeit atsaucas uz ECB Statistikas ģenerāldirektorātu.
(9) ECB iesaka nacionālajām centrālajām bankām šīs vērtības iesniegt, lai nodrošinātu pārredzamāku saziņu.
(3) |
Visi 1. sadaļā norādītie raksturlielumi, kurus nosaka ECB, šajā tabulā nav iekļauti. |
M–
obligāti.C–
izvēles.(10) Procentu likmes datus iesniedz kā procentus.
(11) Ja paziņo OBS_STATUS kā “B”, vērtība jāpaziņo raksturlielumā OBS_PRE_BREAK.
(12) Novērojuma statuss “E” ir jāizmanto visiem novērojumiem vai datu periodiem, kas iegūti provizorisku aprēķinu rezultātā un ko nevar uzskatīt par normālām vērtībām.
(13) Pret četriem objektiem – “novērojuma vērtība”, “OBS_STATUS”, “OBS_CONF” un “OBS_PRE_BREAK” izturas kā pret vienu vienību. Tas nozīmē, ka NCB ir pienākums nosūtīt visu papildu informāciju attiecībā uz novērojumu. (Ja raksturlielumi nav paziņoti, to iepriekšējo vērtību pārraksta ar noklusējuma vērtībām.)
IV PIELIKUMS
DARĪJUMU ATVASINĀŠANA SAISTĪBĀ AR MONETĀRO FINANŠU IESTĀŽU BILANČU POSTEŅIEM, IEGULDĪJUMU FONDU UN VĒRTSPAPĪROŠANAS DARĪJUMOS IESAISTĪTU FINANŠU INSTRUMENTSABIEDRĪBU STATISTIKU
1. DAĻA
Darījumu atvasināšanas procedūras vispārējais apraksts
1. sadaļa. Sistēma
1. |
Sistēma, lai atvasinātu darījumus attiecībā uz monetāro finanšu iestāžu (MFI) bilanču posteņiem (BP), ieguldījumu fondu (IF) un vērtspapīrošanas darījumos iesaistītu finanšu instrumentsabiedrību (FIS) aktīvu un pasīvu statistiku, balstās uz Eiropas kontu sistēmu (turpmāk - EKS 2010). Gan attiecībā uz datu saturu, gan statistisko jēdzienu denominācijām vajadzības gadījumā tiek pieļautas atkāpes no šī starptautiskā standarta. Šo pielikumu interpretē saskaņā ar EKS 2010, ja vien tas nav pretrunā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), Regulas (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38), Regulas (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) vai šīs pamatnostādnes noteikumiem. |
2. |
Saskaņā ar EKS 2010, finanšu darījumus definē kā finanšu aktīvu neto iegādi vai neto saistību uzņemšanos attiecībā uz katru finanšu instrumentu veidu, t. i., kā visu attiecīgajā pārskata periodā notikušo finanšu darījumu summu (1). Darījumus, kuri aptver katru Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), Regulā (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) un Regulā (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) noteikto posteni, aprēķina pēc neto principa, t. i., netiek prasīts noteikt bruto finanšu darījumus vai apgrozījumu (2). Katra darījuma novērtēšanas metode paredz noteikt vērtību, par kādu aktīvi iegūti/atsavināti un/vai saistības radītas, dzēstas vai mainītas. Tomēr ir iespējams pieļaut atkāpes no EKS 2010. |
3. |
Šajā pielikumā ir pārskatīta metodoloģija, ar kuru atvasina darījumus BP, IF, un FIS statistikas kontekstā. Šajā daļā uzmanība ir vērsta uz darījumu datu aprēķināšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (ECB), un pamatinformācijas sniegšanu, ko veic NCB; toties 2. daļā uzmanība ir vērsta uz plūsmas korekciju jēdzieniem. 3., 4. un 5. daļā ir sniegta specifiska informācija, kas saistās attiecīgi ar BP, IF un FIS statistikas apkopošanas sistēmām. Papildu informācija un skaitliskie piemēri ir sniegti šo statistiku rokasgrāmatās, kuras ir publicētas ECB interneta vietnē. |
2. sadaļa. ECB veiktā darījumu datu aprēķināšana un NCB veiktā datu sniegšana ECB
1.
1. |
Attiecībā uz BP un IF statistiku ECB aprēķina darījumus, par katru aktīvu un pasīvu posteni aprēķinot starpību starp krājumu pozīcijām perioda beigu pārskatu sniegšanas dienās un tad atņemot pārmaiņas, kas neizriet no darījumiem, t. i., “pārējās pārmaiņas”. “Pārējās pārmaiņas” iedala divās galvenajās kategorijās – “pārklasificēšana un citas korekcijas” un “pārvērtēšanas korekcijas”, kur pēdējā kategorija attiecas uz pārvērtēšanu, kuru izraisījušas gan cenu, gan valūtas kursu pārmaiņas (3). Nacionālās centrālās bankas (NCB) sniedz datus par “pārklasificēšanu un citām korekcijām” un “pārvērtēšanas korekcijām” ECB, lai šos – ar darījumiem nesaistītos elementus – varētu atskaitīt, aprēķinot plūsmu statistiku. BP statistikas gadījumā NCB korekciju datus ECB sniedz saskaņā ar II pielikuma 1.daļu. NCB sniegtās “pārvērtēšanas korekcijas” sastāv no kredītu norakstīšanas/samazināšanas un pārvērtēšanas korekcijām cenu pārmaiņu dēļ. Parasti NCB aprēķina pārvērtēšanas korekcijas, kas rodas valūtas maiņas kursa pārmaiņu dēļ, bet ja NCB ir iespējams apkopot precīzākas korekcijas, tad tās var arī pašas nosūtīt ECB šīs korekcijas (4). IF statistikas gadījumā NCB korekciju datus ECB sniedz saskaņā ar II pielikuma 17. daļu. NCB sniegtās “pārvērtēšanas korekcijas” sastāv no pārvērtēšanas korekcijām cenu un valūtas maiņas kursa pārmaiņu dēļ. |
2. |
Attiecībā uz FIS statistiku NCB sniedz datus ECB tieši par darījumiem, nevis par plūsmu korekcijām. Darījumu aprēķināšanai (ko veic paši pārskatu sniedzēji vai NCB) vajadzētu atbilst šajā pielikumā sniegtajai vispārējai pieejai attiecībā uz pārklasificēšanu un citām korekcijām, un pārvērtēšanām. |
2.
1. |
NCB apkopo datus par “pārklasificēšana un citas korekcijas”, kā tas prasīts šajā pamatnostādnē, izmantojot uzraudzības informāciju, ticamības pārbaudes, ārkārtas aptaujas (piemēram, saistībā ar atkāpēm no normas), valsts statistiskās prasības, informāciju par pārskatu sniedzēju grupas jaunpienācējiem un tiem, kas to atstājuši, un citus tām pieejamos avotus. Netiek sagaidīts, ka ECB veiks ex post korekcijas, ja vien NCB nekonstatē krasas izmaiņas galīgajos datos. |
2. |
NCB identificē pārklasificēšanas dēļ radušās pārmaiņas krājumos un konstatēto neto summu ieraksta pie “pārklasificēšana un citas korekcijas”. Krājumu neto pieaugumu pārklasificēšanas dēļ ieraksta ar “+” zīmi, bet krājumu neto samazinājumu – ar “–” zīmi. |
3. |
Principā NCB pilda visas šajā pamatnostādnē noteiktās prasības saistībā ar “pārklasificēšana un citas korekcijas”. NCB nosūta vismaz visas “pārklasificēšana un citas korekcijas”, kas ir lielākas par EUR 50 miljoniem. Šī robežvērtība ir domāta tam, lai palīdzētu NCB izlemt, vai veikt korekcijas, vai neveikt tās. Tomēr, ja informācijas nav uzreiz pieejama vai ir sliktas kvalitātes, var pieņemt lēmumu atturēties no kādu darbību veikšanas vai arī veikt aplēses. Šā iemesla dēļ robežvērtības piemērošanā ir nepieciešams elastīgums, jo sevišķi, ņemot vērā esošo korekciju aprēķināšanas procedūru dažādību. Piemēram, ja salīdzinoši detalizēta informācija tiek savākta neskatoties uz robežvērtību, var būt neproduktīvi mēģināt šo robežvērtību piemērot. |
3.
1. |
Lai īstenotu prasības, kas šajā pamatnostādnē attiecas uz sadaļu “pārvērtēšanas korekcijas”, NCB var būt nepieciešams aprēķināt korekcijas attiecībā uz darījumiem, atsevišķu vērtspapīru datiem vai pārējiem datiem, kurus snieguši pārskatu sniedzēji, un/vai aplēst korekcijas attiecībā uz dažiem iedalījumiem, kuru datus pārskatu sniedzēji nav snieguši, jo tie nav neuzskatīti kā “obligātās prasības”. |
2. |
NCB parasti apkopo “pārvērtēšanas korekcijas”, pamatojoties uz datiem, ko tieši snieguši pārskatu sniedzēji. Tomēr NCB var arī izpildīt šīs pārskatu sniegšanas prasības netieši (piemēram, tieši vācot datus par darījumiem), un jebkurā gadījuma tām ir tiesības vākt papildu datus no pārskatu sniedzējiem. Neatkarīgi no tā, kura pieeja tiek izmantota valsts līmenī, NCB tiek prasīts ECB sniegt pilnu datu kopumu saskaņā ar II pielikuma 1. daļu attiecībā uz BP statistiku un II pielikuma 17. daļu attiecībā uz IF statistiku. |
2. DAĻA
Plūsmu korekcijas kopumā
1. sadaļa. Pārklasificēšana un citas korekcijas
“Pārklasificēšana un citas korekcijas” ietver jebkuras pārmaiņas atsauces sektora bilancē, kuras izriet no izmaiņām pārskatu sniedzēju sastāvā un struktūrā, finanšu instrumentu un darījuma partneru klasifikācijā, statistikas definīcijās un pārskatu sniegšanas kļūdu (daļēja) labojuma, visām minētajām pārmaiņām izraisot pārrāvumus sērijās un līdz ar to ietekmējot divu secīgu ceturkšņa beigu krājumu salīdzināmību. Euro zonas paplašināšanas var uzskatīt par “pārklasificēšana un citas korekcijas” īpašu gadījumu.
1.
1. |
Pārmaiņas pārskatu sniedzēju sektora sastāvā var izraisīt darījumdarbības pāreju ārpus ekonomikas sektora robežām. Šādi pārvedumi nav darījumi, un tāpēc tos uzskata par “pārklasificēšana un citas korekcijas” korekcijām. |
2. |
Iestāde, kas pievienojas pārskatu sniedzēju sektoram, var pārvest darījumdarbību uz šo sektoru, savukārt iestāde, kas to atstāj, var pārvest darījumdarbību ārpus sektora robežām. Tomēr, ciktāl jaunpienākusī iestāde savu darījumdarbību uzsāk ex novo pēc tam, kad tā ir pievienojusies pārskatu sniedzēju sektoram, tas ir uzskatāms par finanšu darījumu, kas netiek izslēgts no statistikas datiem (5). Līdzīgi, ja aizejošā iestāde samazina tās aktivitātes pirms pārskatu sniedzēju sektora atstāšanas, to statistikas datos atspoguļo kā darījumi. |
3. |
Aizejošo un ienākošo iestāžu neto ietekmi uz pārskatu sniedzēju sektora kopsavilkuma aktīviem un pasīviem aprēķina, apkopojot jaunpienācēju sniegtos pirmo aktīvu un pasīvu un aizejošo iestāžu pēdējos ziņotos aktīvu un pasīvu datus, katram postenim aprēķinot to starpību. Šo neto skaitli ieraksta sadaļā “pārklasificēšanas un citas korekcijas”. Dažos apstākļos ir iespējam ietekme uz darījuma partneru pārskatu sniegšanu, un tāpēc šo ietekmi ir nepieciešams iekļaut korekcijās – šajā gadījumā kā sektora maiņu. Piemēram, ja MFI atsakās no licences, bet turpina darboties kā cits finanšu starpnieks (CFS), kas līdzekļus saņem starpbanku tirgū, rodas mākslīgs palielinājums MFI kredītos CFS, kam nepieciešama korekcija (kas ietverta – “pārmaiņas darījuma partnera sektora klasifikācijā”). |
2.
1. |
Pārskatu sniedzēju sektora struktūrā izmaiņas rodas saistībā ar grupā notikušajiem reorganizācijas, apvienošanās, pārņemšanas un sadalīšanas gadījumiem. Šādu korporatīvu restrukturizācijas darbību rezultātā parasti rodas pārmaiņas finanšu aktīvu un pasīvu vērtēšanā; pārvērtēšanas korekcijas ieraksta tā, lai atspoguļotu šīs pārmaiņas un līdz ar to būtu iespējams pareizi atvasināt darījumus. Turklāt minētās darbības parasti izraisa finanšu aktīvu un prasību pārvešanu no vienas institucionālās vienības bilances uz otru (īpašumtiesību maiņa). Robežšķirtne, lai aktīvu pārvešanu uzskatītu par darījumiem, tiek noteikta pēc tā, vai pastāv divas nodalītas institucionālas vienības, kuras rīkojas uz savstarpējas vienošanās pamata. Tomēr, ja pārvešana notiek institucionālas vienības izveidošanas vai izzušanas dēļ, pārvešana būtu jāuzskata par “pārklasificēšana un citas korekcijas”. Jo īpaši, ja apvienošanās vai pārņemšanas gadījumā viena vai vairākas institucionālas vienības izzūd, attiecīgi ir jāsniedz pārskats par visiem apvienojošos iestāžu starp-posteņiem, par kuriem ir veikts ieskaits brīdī, kad vienības pārstāja pastāvēt, izzūdot no sistēmas, kā arī par pārklasificēšanas korekcijām. Korporatīvas sadalīšanās gadījumā rīkojas tāpat. |
1. |
Padziļinātu analīzi attiecībā uz korporatīvas restrukturizācijas radītajām izmaiņām pārskatu sniedzēju sektora struktūrā un precīzus skaitliskus piemērus var iegūt ECB sniegtajos vadlīniju materiālos, piemēram, Rokasgrāmatā par MFI bilances statistiku un Rokasgrāmatā par ieguldījumu fondu statistiku. |
3.
1. |
Pārmaiņas klientu sektora klasifikācijā vai rezidencē dod iemeslu pārklasificēt aktīvus/pasīvus attiecībās ar šiem darījuma partneriem. Šādas klasifikācijas pārmaiņas rodas dažādu iemeslu dēļ, piemēram, tāpēc, ka valsts pārvaldes struktūra pēc privatizācijas nomaina ekonomikas sektoru, vai tāpēc, ka apvienošanās/sadalīšanās maina sabiedrību pamatdarbības veidu. Līdzīgi arī var mainīties aktīvu un pasīvu klasifikācija instrumentos, piemēram, gadījumos, kad kredīti kļūst apgrozāmi un tos statistikā attiecīgi uzskata par parādu vērtspapīriem. Tā kā šī pārklasificēšana izraisa izmaiņas sniegtajās krājumu pozīcijās, bet tā nav uzskatāma par darījumu, tad ir jāveic korekcija, lai statistikā novērstu to ietekmi. |
2. |
Pārskatīšanas politikas noteiktajās robežās NCB labo pārskatu sniegšanas kļūdas krājumu datos tiklīdz šādas kļūdas tiek konstatētas. Ideālā gadījumā labojumi pilnībā novērš kļūdu datos, jo sevišķi, ja kļūda skar vienu periodu vai ierobežotu laikposmu. Šādos apstākļos nenotiek laiksērijas pārrāvums. Tomēr, ja kļūda ietekmē retrospektīvos datus, un netiek veikts retrospektīvo datu labojums, vai tas tiek veikts tikai ierobežotam laikposmam, notiek pārrāvums starp pirmo laikposmu ar izlaboto rādījumu un pēdējo laikposmu ar nepareizo rādījumu. Šādā gadījumā NCB identificē pārrāvuma apjomu un veic korekciju sadaļā “pārklasificēšana un citas korekcijas”. Līdzīgu praksi piemēro attiecībā uz gadījumiem, kad ievieš tādas izmaiņas statistikas definīcijās, kas ietekmē sniegtos datus, kā arī uz pārrāvumu koriģēšanu, kas izriet no tā, ka tiek ieviestas vai izmainītas ekstrapolācijas metodes, vai tiek pārtraukts tās izmantot. |
2. sadaļa. Pārvērtēšanas korekcijas
1.
“Norakstīšana/samazināšana” korekcija attiecas uz pārmaiņu ietekmi uz bilancē iegrāmatoto kredītu vērtību, ko izraisa kredītu norakstīšanas/samazināšanas piemērošana. Šī korekcija arī atspoguļo izmaiņas uzkrājumos kredītu zaudējumiem, piemēram, gadījumā, ja neizpirktās akcijas grāmato, atskaitot uzkrājumus, atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 8. panta 4. punktam. Iekļauj arī zaudējumus, kurus konstatē, kredītus pārdodot vai pārvedot trešai personai, ja ir iespējams identificēt.
2.
1. |
Korekcija attiecībā uz aktīvu un pasīvu cenu pārvērtēšanu attiecas uz svārstībām aktīvu un pasīvu novērtēšanā, kas rodas no pārmaiņām cenā, par kādu aktīvi un pasīvi tiek grāmatoti vai tirgoti. Korekcija ietver pārmaiņas, kas laika gaitā notiek perioda beigu uzkrājumu vērtībā, jo mainījusies atsauces vērtība, ar kādu aktīvi un pasīvi tiek grāmatoti, t. i. turēšanas peļņa/zaudējumi. Tā var ietvert arī vērtēšanas pārmaiņas darījumu ar aktīviem/pasīviem rezultātā, t. i. realizēto peļņu/zaudējumus, tomēr šajā sakarā valstu prakse atšķiras. |
2. |
“Pārvērtēšanas korekcijas” veidu un apjomu nosaka izmantotā vērtēšanas metode. Lai gan tiek ieteikts abas bilances puses grāmatot tirgus cenās, praksē var tikt izmantotas dažādas vērtēšanas metodes gan bilances aktīvu, gan bilances pasīvu pusē. |
3. sadaļa. Pārvērtēšanas korekcijas valūtas maiņas kursa pārmaiņu dēļ
1. |
Lai sniegtu statistikas datus ECB, NCB nodrošina, ka aktīvu un pasīvu pozīcijas ārvalstu valūtās pārvērš euro, pēc tirgus valūtas maiņas kursa perioda pēdējā dienā, uz kuru dati attiecas. Būtu jāizmanto ECB valūtas maiņas atsauces kurss (6). |
2. |
Svārstības valūtu kursos pret euro, kas notiek starp beigu periodu pārskatu sniegšanas datumiem, izraisa pārmaiņas ārvalstu valūtas aktīvu un pasīvu vērtībā, kad tā izteikta euro. Tā kā šīs pārmaiņas ir turēšanas peļņa/zaudējumi un nav finanšu darījumi, ir jāidentificē vērtēšanas ietekme, lai šo ietekmi izslēgtu no darījumiem. Pārvērtēšanas korekcijas valūtas maiņas kursa pārmaiņu dēļ var ietvert arī pārvērtēšanas pārmaiņas, kas izriet no darījumiem ar aktīviem/pasīviem, t. i. realizētā peļņa/zaudējumi, tomēr šajā sakarā valstu prakse atšķiras. |
3. DAĻA
Plūsmu korekcijas – BP statistikas īpašās pazīmes
1. sadaļa. Ievads
1. |
BP statistikas gadījumā katra NCB iesniedz atsevišķus korekciju datus, kas aptver tās pašas bilanci un pārējo MFI bilances. Korekcijas ECB bilancē apkopo ECB Iekšējo finanšu direktorāts. NCB iesniedz korekcijas par visiem posteņiem MFI bilancē saskaņā ar datu sniegšanas biežumu, kas norādīts šīs pamatnostādnes 3. panta 2. punktā. Šajā procesā NCB var rasties nepieciešamība aprēķināt un/vai aplēst korekcijas dažiem iedalījumiem, kurus MFI nav sniegusi, jo saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 2. daļas 1A tabulu tos neuzskata kā “obligātās prasības”. Šīs pamatnostādnes II pielikuma 1. daļa norāda, vai ECB ir nepieciešams sniegt tikai “pārklasificēšana un citas korekcijas”, vai arī “pārvērtēšanas korekcijas”. Korekcijas attiecībā uz valūtas maiņas kursa pārmaiņām aprēķina ECB. Šajā nolūkā NCB sniegtās korekcijas attiecībā uz atlikumiem ārvalstu valūtā neaptver pārmaiņas valūtas kursa dēļ. ECB aprēķina valūtas maiņas kursa korekcijas, izmantojot valūtas proporcijas, kas iegūtas, iedalot aktīvus un pasīvus galvenajās valūtās, kuras ir norādītas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 3. daļas 4. tabulā. Precīza metode, kuru ECB izmanto, lai aprēķinātu valūtas maiņas kursa korekcijas, ir sniegta ECB Rokasgrāmatā par MFI bilances statistiku. Ja NCB ir iespējams apkopot precīzākas korekcijas, tad tās var arī pašas nosūtīt ECB šīs korekcijas. |
2. |
Uz plūsmu korekcijām attiecas tie paši dubultā ieraksta grāmatvedības sistēmas principi, kas attiecas uz krājumiem. Visos gadījumos korekcijām ir pretvērtības postenis, kas daudzos gadījumos, iespējams, ir “kapitāls un rezerves” vai “pārējie pasīvi”, atkarībā no operācijas vai valstī spēkā esošajiem grāmatvedības noteikumiem. |
3. |
Saistībā ar BP statistikas apkopošanas sistēmu, finanšu darījumus pārsvarā vajadzētu novērtēt pēc darījuma vērtības, kas var nesakrist ar tirgū norādīto cenu vai ar aktīvu patieso vērtību darījuma brīdī. Darījuma vērtībā neietver pakalpojumu maksu, nodevas, komisijas vai tamlīdzīgus maksājumus par pakalpojumiem, kas sniegti, veicot darījumu. |
4. |
Procenti par noguldījumiem, kredītiem un emitētiem vai turētiem parādu vērtspapīriem būtu jāieraksta pēc uzkrāšanas principa, bet tos nekad neieraksta kā darījumu ar attiecīgo instrumentu. Attiecībā uz kredītiem un noguldījumiem tas ir nostiprināts ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļā noteikto prasību, atbilstoši kurai par šiem instrumentiem uzkrātie procenti ir ierakstāmi kā “pārējie aktīvi” un “pārējie pasīvi”. Tomēr šajā Regulā nav ietverti noteikumi attiecībā uz to, kā rīkoties ar uzkrātiem procentiem par MFI emitētiem vai turētiem parādu vērtspapīriem. Faktiski, uzkrātie procenti bieži vien ir iekļauti tirgus cenās un tos ir grūti nodalīt no grāmatvedības cenas, kas ir sniegta statistiskajā.bilancē Saskaņotu un starp valstīm salīdzināmu datu veicināšanas nolūkā būtu jāpiemēro šādi noteikumi:
Šī ierosinātā pieeja ir arī atspoguļota šajā pamatnostādnē noteiktajās pārskatu sniegšanas prasībās (skatīt II pielikuma 4. daļas 3. sadaļu) (7). |
2. sadaļa. Pārvērtēšanas korekcijas
1.
1. |
NCB sniedz ECB datus par kredītu pilnīgu/daļēju norakstīšanu saskaņā ar II pielikuma 1. daļu. Tiek sagaidīts, ka NCB pilda šīs prasības, balstoties uz MFI sniegtajiem datiem. Jo īpaši – NCB vāc vismaz obligātās prasības, kuras ir noteiktas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 4. daļas 1A tabulā, bet tās var arī vākt papildu datus, kuri nav ietverti šajās obligātajās prasībās. Lai sniegtu ECB pilnu pārskatu, tiek sagaidīts, ka NCB korekcijas iedala, ņemot vērā grāmatvedības noteikumus attiecībā uz sliktajiem kredītiem (8) un katra sektora relatīvo kredītrisku. Ja nepietiek informācijas, lai iedalītu korekciju, to var sadalīt Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) noteiktajās kategorijās uz proporcionalitātes pamata, ko nosaka krājumu pozīciju apmērs. |
2. |
Samazināšanas, kas notiek kredītu vērtspapīrojot (vai citādi pārvedot), un apkalpoto kredītu norakstīšanas/samazināšanas paziņo ECB saskaņā ar II pielikuma 1. daļas 3. tabulu (9), ciktāl iespējams. |
2.
1. |
Cenas pārvērtēšana skar tikai ierobežotu bilances posteņu loku – pasīvu pusē posteni “emitētie parāda vērtspapīri” un aktīvu pusē “parāda vērtspapīri turējumā”, “pašu kapitāls” un “ieguldījumu fondu akcijas/daļas”. Savukārt tiem atbilstošo pretvērtību iedala galvenokārt pie “kapitāls un rezerves” un “pārējie pasīvi”. Noguldījumiem un kredītiem ir fiksēta nominālvērtība, un tādēļ uz tiem neattiecas cenas pārmaiņas. Skatīt ECB Rokasgrāmatā par MFI bilances statistiku detalizētu aprakstu attiecībā uz saikni starp cenas pārvērtēšanu un tai atbilstošas pretvērtības grāmatojumiem. |
2. |
Pasīvu pusē pārvērtēšana saistībā ar emitēto parāda vērtspapīru cenu pārmaiņām nav iekļauta Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) noteiktajās obligātajās prasībās, un līdz ar to tā nav obligāta. Aktīvu pusē obligātās prasības attiecībā uz turēto parāda vērtspapīru cenas pārvērtēšanām aptver tikai termiņa posmu “ilgāku par diviem gadiem”; ja nav pieejama cita informācija, var pieņemt, ka tās ir vienādas ar kopējo summu cenas pārvērtēšanas korekcijai attiecībā uz katrā sektorā emitēto parāda vērtspapīru turējumiem. |
3. |
Ar vērtspapīru turējumiem saistīto pārvērtēšanas korekciju apmērs un saturs ir atkarīgs no vērtēšanas metodes, kuru izmanto statistiskas bilances apkopošanā. Lai šos datus savākt, NCB var attiecībā uz pārskatu sniedzējiem izmantot divas pieejas. Saskaņā ar vienu no pieejām MFI sniedz pārvērtēšanas korekcijas, kuras pēc tam tiek apkopotas un nosūtītas ECB. Saskaņā ar otru pieeju NCB var lūgt pārskatu sniedzējus sniegt datus tieši par novērotajiem darījumiem, no kuriem NCB atvasina ECB nosūtāmās pārvērtēšanu korekcijas (pēc kopsavilkuma principa). ECB Rokasgrāmatā par MFI bilances statistiku ir sniegts padziļināts metodisks apraksts par abām pieejām un atbilstošajām pieļaujamām apkopošanas metodēm. |
4. |
NCB var arī vākt prasīto statistisko informāciju par vērtspapīriem (bilances uzskaites vērtība, tirgus vērtība, pārdošana un pirkšana) par katru vērtspapīru atsevišķi, un atvasināt apkopoto statistikas informāciju (t. sk. datus par cenas pārvērtēšanas korekcijām) atbilstoši Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) noteiktajiem obligātajiem standartiem. |
5. |
Principā NCB drīkst izmantot tikai iepriekš minētās metodes. Tomēr tās var izmantot arī citas metodes, ja ar tām spēj nodrošināt salīdzināmas kvalitātes datu sniegšanu. |
3. sadaļa. Plūsmu mēneša korekcijas – īpašie pielāgojumi
1.
1. |
Prasības attiecībā uz ECB/NCB ir mazliet grozītas salīdzinot ar pārējām MFI izvirzītajām prasībām atspoguļot ECB/NCB aktivitātes. Daži posteņi ir svītroti, t. i., dati netiek prasīti par iedalījumu repo un noguldījumos ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu. Daži posteņi ir pievienoti, t. i., “SDR pretvērtība” pasīvu pusē un “zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi” un “debitoru parādi no aizņēmuma tiesībām, SDR, citi” aktīvu pusē, jo šo posteņu krājumi ir prasīti saskaņā ar šo pamatnostādni. ECB/NCB sniedz korekciju datus par katru no šiem posteņiem. |
2. |
ECB/NCB sniedz korekcijas saskaņā ar iepriekš aprakstītajām procedūrām. Tomēr ir jānorāda uz dažiem pielāgojumiem:
|
2.
1. |
NCB ietver korekcijas datus par naudas tirgus fondiem (NTF), kad tās pilda savus pārskatu sniegšanas pienākumus attiecībā uz “pārklasificēšana un citas korekcijas” un “pārvērtēšanas korekcijas”. Minētās korekcijas tiek arī sniegtas atsevišķi attiecībā uz NTF saskaņā ar īpaši izstrādāto ceturkšņa pārskatu sniegšanas shēmu. |
2. |
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 9. panta 3. punktu NCB var piešķirt atbrīvojumus atsevišķiem vai visiem NTF attiecībā uz pārvērtēšanas korekciju sniegšanu. Šajos gadījumos tomēr tiek sagaidīts, ka NCB sniedz informāciju ciktāl iespējams, jo īpaši gadījumos, kas iesaistītās summas ir būtiskas. |
3. |
Aprēķinot NTF aktīvu cenas pārvērtēšanas korekciju, ievēro parasto procedūru, kuru piemēro visām MFI. Pasīvu pusē NTF akciju/daļu vērtības pozitīvas pārmaiņas parasti ir tikušas uzskatītas par darījumiem, līdzās noguldījumu procentu maksājumiem (pretēji uzkrājumiem); tas nozīmē, ka pārvērtēšanas aktīvu pusē atbilstošā pretvērtība būs nevis “naudas tirgus fonda akcijas/daļas”, bet “pārējie pasīvi”. Tomēr attiecībā uz gadījumiem, kad NTF akciju/daļu cena samazinās dēļ fonda aktīvu zaudējumiem, to nevar pielīdzināt procentu maksājumiem. Ņemot vērā šo kontekstu, Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 4. daļas 1A tabulā ir ietvertas prasības par NTF akciju/daļu cenu pārvērtēšanas prasībām; NCB tiek lūgtas izmantot šo posteni, lai attiecīgos gadījumos līdzsvarotu cenu pārvērtēšanas aktīvu pusē. Šis iedalījums būtu jāveic tā, lai aptvertu tikai faktisko cenas pārskatīšanas, ko atspoguļo kā pārmaiņas NTF akciju/daļu vērtībā. |
3.
Krājumu datus vāc par Valdības noguldījumu pasīviem un aktīviem. Darījumu apkopošanas nolūkā korekciju datus principā arī sniedz saskaņā ar prasībām, kas noteiktas MFI bilances statistikai. Praksē pastāv neliela varbūtība, ka notiks pārmaiņas, kas nav darījumi, t. i., pārmaiņas valūtas maiņas kursa vai tirgus cenas pārmaiņas. Šos datus sniedz kā norādīts II pielikuma 3. daļā.
4.
Krājumu datus attiecībā uz MFI emitēto parāda vērtspapīru dalījumu pēc turētāja rezidences vietas vāc ar mērķi aprēķināt monetāros kopsavilkumus. Lai atvasinātu darījumus, attiecībā uz šiem ārpusbilances posteņiem aprēķina pārklasificēšanas korekcijas, valūtas maiņas kursa korekcijas un pārvērtēšanas korekcijas. Šos datus sniedz kā norādīts II pielikuma 4. daļā.
4. sadaļa. Plūsmu korekciju aprēķināšana par ceturkšņa pārskatu sniegšanas prasībām
1. |
Procedūra, kā aprēķina ceturkšņa darījumus attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 3. daļas 2. tabulas bilances posteņiem, ir līdzīga tai, ko piemēro, lai atvasinātu mēneša darījumus minētās Regulas I pielikuma 2. daļas 1. tabulas bilances posteņiem. Plūsmu korekcijas aprēķina saskaņā ar šādiem principiem:
To pašu principu piemēro, lai iegūtu plūsmu korekcija attiecībā uz ārpusbilances posteņiem, kurus vāc saskaņā ar II pielikuma 3. un 4. daļas prasībām. |
2. |
Tas, ciktāl NCB sniedz ceturkšņa statistikas korekcijas, ir atkarīgs no to spējas identificēt vai ar pietiekamu precizitāti aplēst esošo mēneša korekciju detalizētu sektoru/instrumentu klasifikāciju. Informācija attiecībā uz “pārklasificēšana un citas korekcijas” parasti ir pieejama. Jo īpaši NCB parasti ir pietiekami detalizēta informācija, lai viegli pie konkrētiem ceturkšņa posteņiem iedalītu liela apjoma vienreizējas korekcijas (piem., pārklasificēšanu pārskatu sniegšanas kļūdas dēļ). Tāpat arī NCB nerada grūtības tās ceturkšņa korekcijas, kas veiktas pārskata sniedzēju grupas pārmaiņu dēļ. Attiecībā uz “pārvērtēšanas korekcijām” bieži ir grūtāk iegūt datus par norakstīšanām un cenas pārvērtēšanām, jo trūkst pienācīgu dalījumu sākotnējos datu avotos. Tiek sagaidīts, ka “pārvērtēšanas korekcijas” vismaz daļēji balstās uz aplēsēm. Aplēses sniedz kopā ar paskaidrojošajām piezīmēm par izmantotajām metodēm (piem., trūkstošie dalījumi tiek aplēsti saskaņā ar proporcionalitātes principu, izmantojot krājumu datus). |
4. DAĻA
Plūsmu korekcijas – IF statistikas īpašās pazīmes
1. sadaļa. Ievads
1. |
Attiecībā uz IF statistiku NCB sniedz pārvērtēšanas korekcijas, kas aptver pārvērtēšanu cenas un valūtas maiņas kursa pārmaiņu dēļ un pārklasificēšanas korekcijas visiem posteņiem IF bilancē, saskaņā ar 19. pantā norādīto datu sniegšanas biežumu. Šajā procesā NCB var rasties nepieciešamība aprēķināt un/vai aplēst korekcijas dažiem dalījumiem, kurus IF nesniedz, jo Regulas (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2007/3) I pielikuma 1073. daļas 38. tabulā tie nav uzskatīti par obligātajām prasībām. |
2. |
Uz plūsmu korekcijām attiecas tie paši dubultā ieraksta grāmatvedības sistēmas principi, kas attiecas uz krājumiem. Visos gadījumos korekcijām ir atbilstošā pretvērtība, kas daudzos gadījumos, iespējams, ir “emitētās IF akcijas/daļas” vai “pārējie pasīvi”, atkarībā no operācijas vai vietējiem grāmatvedības noteikumiem. |
3. |
Principā, attiecībā uz noguldījumu/kredītu un vērtspapīru darījumu vērtībām tiek dotas šādas norādes. Noguldījumu/kredītu un vērtspapīru darījumu vērtība neietver komisijas maksu utt. Noguldījumu/kredītu un vērtspapīru darījumu vērtība neietver saņemamos/maksājamos uzkrātos procentus, kas vēl nav saņemti vai samaksāti. Par noguldījumiem/kredītiem uzkrātos procentus grāmato, attiecīgi, “pārējos aktīvos” vai “pārējos pasīvos”. Par turētajiem un emitētajiem vērtspapīriem uzkrātos procentus iekļauj vērtspapīru krājumu datos un darījumu vērtībā. |
2. sadaļa. Pārvērtēšanas korekcijas
1. |
Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) ir pieļauts elastīgums attiecībā uz datu veidu, kas vajadzīgs, lai aprēķinātu aktīvu un pasīvu cenu pārvērtēšanas korekcijas, un veidu, kādā šie dati tiek vākti un apkopoti. Lēmums par izmantojamo metodi ir NCB ziņā. |
2. |
Pastāv šādas divas iespējas, lai atvasinātu vērtspapīru pārvērtēšanas korekcijas, kas savāktas par katru vērtspapīru:
|
3. |
Attiecībā uz aktīviem un pasīviem, kas nav vērtspapīri, vai attiecas uz tiem vērtspapīriem, kurus nevāc par katru vērtspapīru atsevišķi, pārvērtēšanas korekciju iegūšanai iespējamas šādas iespējas:
|
5. DAĻA
Plūsmu korekcijas – FIS statistikas īpašās pazīmes
1. sadaļa. Ievads
Saistībā ar FIS statistiku NCB sniedz informāciju par darījumiem attiecībā uz visiem FIS bilances posteņiem saskaņā ar 20. pantu. FIS pārskatu sniedzēji sniedz datus par darījumiem, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) II pielikuma 3. daļā tieši attiecīgajai NCB vai, alternatīvi, pārskatu sniedzēji var pēc tam, kad panākta vienošanās ar NCB, sniegt pārvērtēšanas korekcijas un citas apjoma izmaiņas, kuras ļauj NCB atvasināt darījumus atbilstoši šajā pielikumā noteiktajiem principiem.
2. sadaļa. Norakstīšana/samazināšana
1. |
NCB sniedz ECB datus par vērtspapīrotu kredītu norakstīšanu/samazināšanu saskaņā ar 20. pantu. Iekļauj arī norakstīšanu/samazināšanu, kuru konstatē, kredītu pārdodot vai pārvedot trešai personai, ja ir iespējams identificēt. |
2. |
Tā vietā, lai sniegtu datus par norakstīšanu/samazināšanu, pārskatu sniedzēji var, vienojoties ar attiecīgo NCB, sniegt citu informāciju, kas ļauj NCB atvasināt prasītos datus par norakstīšanu/samazināšanu. |
(1) Tas atbilst EKS 2010 un citiem starptautiskajiem statistikas standartiem.
(2) Tomēr attiecībā uz IF statistiku Regulā (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) tiek prasīta atsevišķa pārskatu sniegšana par IF akciju/daļu jaunu emisiju un dzēšanu pārskata mēnesī.
(3) Jēdziena “citas pārmaiņas” definīcija un klasifikācija pamatā atbilst EKS 2010. “Pārklasificēšana un citas korekcijas” aptuveni atbilst “aktīvu un saistību apjoma citas pārmaiņas” (K.1-K.6, skatīt 6.03.–25. punktu), savukārt “pārvērtēšanas” var pārvest uz “nominālie turēšanas guvumi un zaudējumi” (K.7, skatīt 6.26.–64. punktu). BP statistikā svarīga atkāpe attiecas uz to, ka “kredītu norakstīšana” ir iekļauta pie “pārvērtēšanas” (un jo īpaši kā tādas pārvērtēšanas, kuras veiktas cenu pārmaiņu dēļ), savukārt EKS 2010 tās kopumā tiek uzskatītas kā “citur neklasificētas citas apjoma pārmaiņas” (6.14. punkts), izņemot kredītu pārdošanas gadījumā realizētos zaudējumus; šie zaudējumi, kurus veido starpība starp darījuma cenu un kredītu bilances vērtību, būtu grāmatojami kā pārvērtēšana (6.58. punkts). “Kredītu norakstīšana” iekļaušana pie “pārvērtēšanas” atšķiras arī no starptautisko ieguldījumu pozīcijas (s.i.p.) noteikumiem. S.i.p. to uzskata par “citas korekcijas” un nevis par “cenas vai valūtas maiņas kursa pārmaiņas”. IF statistikai kredītu “norakstīšana/samazināšana” netiek prasīta.
(4) Korekcijas, kas atbilst ECB pašas bilancei, ziņo ECB Vispārējās administrācijas direktorāts.
(5) Šo kritēriju piemēro robežgadījumos. Piemēram, ja izveido jaunu banku, kas pārņem operācijas, kuras pirms tam veica pārstāvniecība nerezidentes bankas vārdā, rada darījumu plūsmu, kas netiek izslēgta no statistiskās plūsmas.
(6) Skatīt ECB 1998. gada 8. jūlija paziņojumu presei “Vienotu tirgus standartu izveidošana”, kas pieejama ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.
(7) Regulējums attiecībā uz uzkrātajiem procentiem MFI bilances statistikā atšķiras no EKS 2010, kurā ir noteikts, ka “procentus ieraksta kā kreditoram laika gaitā par atlikušo pamatsummu pastāvīgi uzkrājošos procentus” un, konkrēti, kā darījumu finanšu instrumentā, uz ko tas attiecas, kas sakrīt ar procentu ienākuma darījumu nefinanšu kontos (5.43. punkts). Maksājumu bilancē un s.i.p. uzkrājumus grāmata attiecīgā instrumenta kategorijā.
(8) Tie ir kredīti, attiecībā uz kuriem ir nokavēts atmaksas termiņš, vai kuri citu iemeslu dēļ ir identificēti kā tādi, kuri ir pilnīgi vai daļēji zaudējuši vērtību, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. pantā noteikto saistību neizpildes definīciju.
(9) MFI apkalpoto kredītu norakstīšanas/samazināšanas var notikt, jo šie kredīti vēl joprojām jāgrāmato bilancē – vai nu MFI individuālajos kontos vai grupu līmenī –, un no tiem iegūst nacionālajā centrālajām bankām paziņotos apkalpošanas datus. Tās var notikt arī tad, ja apkalpotājam ir jāpaziņo samazināts pamatparāda atlikums par vērtību zaudējušajiem kredītiem, lai ievērotu ieguldītāju līgumu noteikumus.
(10) Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) III pielikumu NCB no IF vai nu vāc datus par pārvērtēšanām cenas un valūtas maiņas kursa pārmaiņu dēļ, vai arī NCB no IF vāc tikai datus par pārvērtēšanām cenas dēļ un datus, kas aptver vismaz valūtu iedalījumu Lielbritānijas sterliņu mārciņās, ASV dolāros, Japānas jenās un Šveices frankos, lai iegūtu pārvērtēšanas valūtas maiņas kursa pārmaiņu dēļ.
V PIELIKUMS
INSTITUCIONĀLO VIENĪBU SARAKSTS STATISTIKAS NOLŪKIEM
1. DAĻA
Iestāžu un filiāļu datubāzes reģistra (RIAD) raksturlielumu saraksta apzīmēšana, izmantojot statistikas nolūkos uzturētus konkrētus datu kopumus
Raksturlieluma nosaukums (1) |
Nozīmīgs šāda saraksta kontekstā |
|||||||||
MFI |
IF |
FIS |
PSRI (2) |
|||||||
Tips |
Atjauninājuma biežums |
Tips |
Atjauninājuma biežums |
Tips |
Atjauninājuma biežums |
Tips |
Atjauninājuma biežums |
|||
‘Non-industry’ IDs |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
M |
d |
M |
q |
M |
q |
M |
a |
||
|
E |
d |
E |
q |
E |
q |
O |
a |
||
|
E |
d |
|
|
E |
q |
|
|
||
|
M |
d |
M |
q |
M |
q |
M |
a |
||
‘Industry’ IDs |
|
|
|
|
|
|
|
|
||
|
E |
d |
|
|
|
|
|
|
||
|
E |
d |
M |
q |
M |
q |
|
|
||
Name |
M |
d |
M |
q |
M |
q |
M |
a |
||
Country of residence |
M |
d |
M |
q |
M |
q |
M |
a |
||
Address |
M |
d |
M |
q |
M |
q |
M |
a |
||
Area code |
M |
d |
M |
q |
M |
q |
M |
a |
||
Legal form |
E |
d |
E |
q |
E |
q |
E |
a |
||
Flag Listed |
M |
d |
M |
q |
M |
q |
O |
a |
||
Flag Supervised |
M |
d |
M |
q |
M |
q |
M |
a |
||
Reporting requirements |
E |
d |
E |
q |
E |
q |
E |
a |
||
Type of licence |
M |
d |
M |
q |
M |
q |
O |
a |
||
Capital variability |
|
|
M |
q |
|
|
|
|
||
UCITS compliance |
|
|
M |
q |
|
|
|
|
||
Legal set-up |
|
|
M |
q |
|
|
|
|
||
Flag Sub-fund |
|
|
M |
q |
|
|
|
|
||
Nature of securitisation |
|
|
|
|
M |
q |
|
|
||
Flag E-money issuer - licence |
|
|
|
|
|
|
M |
a |
||
Flag E-money issuer - business |
|
|
|
|
|
|
M |
a |
||
Flag Payment service provider -licence |
|
|
|
|
|
|
M |
a |
||
Flag Payment service provider - business |
|
|
|
|
|
|
M |
a |
||
Flag Payment system operator |
|
|
|
|
|
|
M |
a |
||
Comment |
O |
d |
O |
q |
O |
q |
O |
a |
||
NACE code |
M |
d |
M |
q |
M |
q |
E |
a |
||
Total employment |
E |
a |
O |
a |
E |
a |
O |
a |
||
Total solo balance sheet (ECB Regulation) |
M |
a |
E |
a |
E |
a |
|
|
||
Net assets, net asset value |
E |
a |
M |
a |
|
|
|
|
||
ESA 2010 |
M |
d |
M |
q |
M |
q |
M |
a |
||
Sub-sector type |
M |
d |
M |
q |
M |
q |
M |
a |
||
Birth date |
O |
d |
O |
q |
O |
q |
O |
a |
||
Closure date |
M |
d |
M |
q |
M |
q |
M |
a |
||
Flag Activity status |
M |
d |
M |
q |
M |
q |
M |
a |
||
Obligātie atsauces dati (1), kas tiek prasīti par |
||||||||||
Originator of FVC |
|
|
|
|
M |
q |
|
|
||
Management company |
|
|
M |
q |
M |
q |
|
|
||
Headquarter of branch |
M |
d |
|
|
|
|
|
|
||
M (obligāti), E (tiek aicināts), O (izvēles), neaizpildīts (neattiecas) Biežums: a (gada), q (ceturkšņa), m (mēneša), d (dienas/tikko rodas pārmaiņas). Laicīgums: attiecībā uz gada datiem (ja vien nav norādīts citur) – viens mēnesis pēc atsauces datuma. |
2. DAĻA
Organizatorisko vienību savstarpējo attiecību veidi
|
Veids |
Atjauninājuma biežums |
||
|
|
|
||
Juridiskas(-o) vienības(-u) un uzņēmuma savstarpējās attiecības |
O |
— |
||
|
||||
Kontroles attiecības |
E (3) |
q |
||
Īpašumtiesību attiecības |
E (3) |
q |
||
|
||||
Saikne starp “iniciatoru” un tā FIS |
M |
q |
||
Saikne starp “pārvaldes sabiedrību” un tās FIS/IF |
M |
q |
||
Saikne starp “nerezidenta filiāli” un tās “galveno biroju” |
M |
d |
||
Saikne starp “apakšfondu” un “virsfondu” |
M |
q |
||
|
||||
Pārņemšanas/sadalīšanas gadījumā – sasaiste ar priekšgājēju/pārņēmēju |
M |
d/q |
3. DAĻA
Definīcijas un pārskatu sniegšanas instrukciju precizējumi
RIAD code |
Unikālais identifikācijas kods katrai organizatoriskajai vienībai RIAD sastāv no divām daļām – “host” un “id”. Šo divu daļu vērtības kopā nodrošina to, ka šī primārā atslēga ir unikāla:
[obligātais postenis, izveidojot RIAD struktūru] |
||||
Alias identifiers |
Neizsmeļošs saraksts, kurā iekļauts identifikācijas kodu kopums, kur kodus veido identifikatori, kuri var būt kopīgi ar kādu (daļēju) nozares standartu, vai var arī nebūt kopīgi ar to. Tā kā tas var ietvert tīrus “valsts” kodus, viss saraksts nav obligāts visām datus sniedzošajām iestādēm. Kā piemēri minami uzņēmējdarbības valsts reģistra kodi, Eurogrupas reģistra kods, juridiskās personas identifikators (ja pieejams) un BIC kods. Lai identifikators būtu izmantojams NCB un RIAD datu apmaiņā, tas ir jāreģistrē speciālā sistēmas kodu sarakstā. |
||||
ISIN |
“Starptautiskais vērtspapīru identifikācijas numurs” kā noteikts ISO 6166 ISIN kods RIAD ir konstatējams divos veidos:
|
||||
|
|||||
Name |
Pilns reģistrācijas nosaukums, t. sk. uzņēmuma apzīmējums (piemēram, Plc, Ltd, SpA, AG utt.). |
||||
Country of residence |
Inkorporācijas vai reģistrācijas valsts [obligātais postenis, izveidojot struktūru RIAD] |
||||
Address |
Ziņas par organizatoriskas vienības atrašanās vietu; gadījumos, kad tas iespējams – veidotu no četrām daļām: |
||||
City |
|
||||
Address |
|
||||
Postal code |
|
||||
Postal box |
|
||||
Area code |
Ģeogrāfisks iedalījums, kas tiek lūgts statistikas nolūkos. |
||||
Legal form |
Piemērojamo juridisko formu domēns tiek veidots atbilstoši atsevišķiem valsts kodu sarakstiem, kurus ir nepieciešams reģistrēt RIAD pirms tos jebkura datus sniedzoša NCB var izmantot datu pārraidīšanā. |
||||
Flag Listed (4) |
Atzīme, kas norāda, vai organizatoriska vienība ir kotēta kādā biržā (iekšzemes vai ārvalstu), vai arī tās fondus tirgo ar biržas starpniecību; to var izmantot pretēji, lai norādītu, ka struktūra vairs netiek kotēta. |
||||
Flag Supervised (4) |
Atzīme, ar ko norāda, vai uz struktūru attiecas uzraudzības režīms, kas ir uzticēts valsts un/vai pārvalstiskām iestādēm. |
||||
Reporting requirements |
Neizsmeļošs kodu saraksts, kuru var izmantot, lai centrālā repositorijā ierakstītu uz struktūrām attiecināmos valsts un/vai pārvalstiskus pārskatu sniegšanas pienākumus; uz vienu struktūru var attiekties vairākas prasības. Piemērojamo atsevišķo valsts kodu sarakstu domēnu ir nepieciešams reģistrēt RIAD pirms tos jebkura datus sniedzoša NCB var izmantot datu pārraidīšanā. |
||||
Type of licence |
Raksturlielums, ar kuru norāda, vai struktūrai ir (speciāla) licence, kuru ir apliecinājusi valsts un/vai pārvalstiska iestāde. Detalizētus valsts kodu sarakstus var reģistrēt RIAD, lai dotu iespēju identificēt speciālus licenču režīmus/sistēmas. |
||||
|
|||||
Capital variability |
Ar šo raksturlielumu tiek norādīti jebkuri ierobežojumi, kuri attiecas uz to akciju skaitu, kurus fonds var emitēt, piemēram, kļūstot par “atklātu” vai “slēgtu” fondu. |
||||
UCITS compliance |
Atzīme, ar kuru nosaka, vai fonds ir atbilstošs UCITS. |
||||
Legal set-up |
Ar šo mainīgo lielumu norāda to, kāda var būt IF juridiskā forma. |
||||
Sub-fund |
Ar šo mainīgo lielumu norāda to, vai IF ir uzskatāms par apakšfondu. |
||||
Nature of securitisation |
Ar šo mainīgo lielumu norāda FIS veikto vērtspapīrošanas veidu. |
||||
Flag E-money issuer - licence (4) |
Atzīme norāda, vai struktūrai ir speciāla “elektroniskās naudas emitenta” licence (saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/110/EK (1) 2. pantu). |
||||
Flag E-money issuer - business (4) |
Atzīme norāda, vai struktūra faktiski veic elektroniskās naudas emitenta darījumdarbību. |
||||
Flag Payment service provider - licence (4) |
Atzīme norāda, vai struktūrai ir speciāla maksājumu pakalpojumu sniedzēja licence (saskaņā ar Direktīvas 2009/64/EK 4. pantu). |
||||
Flag Payment service provider - business (4) |
Atzīme norāda, vai struktūra faktiski veic maksājumu pakalpojumu sniedzēja darījumdarbību. |
||||
Flag Payment system operator (4) |
Atzīme norāda, vai struktūra ir “maksājumu sistēmas operators” atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1409/2013 (ECB/2013/43) 1. pantam. |
||||
Comment |
Teksta brīva redakcija. |
||||
|
|||||
NACE |
Galvenā darbība saskaņā ar NACE 2. red. (4 ciparu klase). |
||||
Total employment |
Darbinieku skaits, kuru, ja iespējams, mēra, izmantojot “pilna laika ekvivalentu” (FTE). |
||||
Total solo balance sheet (ECB Regulation) |
Kopējā bilances summa atbilstoši attiecīgajai BP/IF/FIS Regulai (euro) |
||||
Net assets, NAV |
Attiecībā uz IF - akciju/daļu vērtība (NAV); attiecībā uz kredītiestādēm tos nosaka aptuveni ar “kapitāls un rezerves” (euro). |
||||
ESA 2010 |
EKS 2010 institucionālais sektors (4 skaitļu kods); var ietvert klasifikāciju attiecībā uz publisku/valsts/privātu/ārvalstu kontroli |
||||
Sub-sector type |
EKS 2010 klasifikācijas izvēršana, ļaujot identificēt standartizētā valsts kontu sadalījuma apakškategorijas. |
||||
|
|||||
Birth date |
Juridiskas vienības inkorporācijas datums vai institucionālas vienības reģistrēšanas datums; ja šo informāciju nevar iegūt (pielietojot saprātīgas pūles), to ir nepieciešams aptuveni noteikt. [obligātais postenis, izveidojot struktūru RIAD; to var aptuveni noteikt] |
||||
Closure date |
Datums, kurā struktūras reģistrācija tiek atcelta. Visas struktūras saglabājas RIAD pat pēc to slēgšanas datuma. |
||||
ad existence |
Atbildes uz jautājumiem saistībā ar to, vai atsevišķa vienība “pastāv” (vai “nepastāv”) konkrētā brīdī, var atvasināt no slēgšanas datuma. |
||||
Activity status (4) |
Apzīmējums norāda, vai vienība ir “aktīva”, “neaktīva” vai “notiek likvidācija”; šis raksturlielums papildina informāciju saistībā ar to, vai struktūra (joprojām) pastāv. |
||||
ad liquidation |
Vērtības “notiek likvidācija” (skatīt “aktivitātes statuss”) derīguma sākuma datums norāda uz datumu, kurā sācies likvidācijas process. |
||||
ad absorption |
RIAD sistēmā tādas korporatīvas darbības kā apvienošanās un sadalīšanās atzīmē, reģistrējot attiecīgos svītrojumus, grozījumus vai jaunizveidojumus un ar to saistītās attiecības ar priekšgājēju/pārņēmēju. |
||||
|
|||||
Relationship between legal unit(s) and enterprise |
Dod iespēju ierakstīt attiecības starp juridisku vienību un tās vadītu uzņēmumu, atspoguļojot jēdzienu, ka uzņēmums var attiekties vai nu uz vienu, vai vairākām juridiskām vienībām. |
||||
Control relationship |
Juridisko vienību saikne, balstoties uz jēdzienu “kontrole”, kā tas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/34/ES (2) (> 50 % īpašumtiesību pārsvara noteikums). |
||||
Ownership relationship |
Juridisko vienību saikne, pamatojoties uz “pašu kapitāla”, “balsstiesību” u. c. procentiem, ko izsaka, piemēram, kā > 10 %, kā tas noteikts Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas FDI robežvērtībā. |
||||
Link between a ‘sub-fund’ and an ‘umbrella fund’ |
Dod iespēju ierakstīt attiecīgas attiecības tajos gadījumos, kad virsfonds savus aktīvus sadala dažādos apakšfondos tā, ka katra apakšfonda akcijas/daļas patstāvīgi nodrošina dažādi aktīvi (skatīt Regulu (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38). |
||||
|
|||||
Management company |
Apraksts par fonda vai vērtspapīrošanas darījumos iesaistītas finanšu instrumentsabiedrības pārvaldības sabiedrību, kas ir reģistrēta - nosaukums, rezidence, institucionālā sektora kods un RIAD kods (attiecībā uz Savienībā rezidējošām vienībām). Nepieciešams sasaistīt ar jebkuru saistītu IF vai FIS, kuru struktūra pārvalda. |
||||
Headquarter |
Apraksts par reģistrētu (konkrētu) galveno biroju filiālei, kura darbojas Savienības dalībvalstī - nosaukums, rezidence, institucionālā sektora kods un RIAD kods (attiecībā uz Savienībā rezidējošām vienībām). Nepieciešams sasaistīt ar attiecīgo filiāli, kas izveidota Savienības valstī. |
||||
Originator |
Apraksts attiecas uz reģistrētu sabiedrību, kas ir izveidojusi FIS ar mērķi veikt vērtspapīrošanu, un kura aktīvu vai aktīvu kopumu, un/vai aktīvu vai aktīvu kopuma kredītrisku ir pārvedusi uz vērtspapīrošanas struktūru - nosaukums, rezidence, institucionālā sektora kods un RIAD kods (attiecībā uz Savienībā rezidējošām vienībām). Nepieciešams sasaistīt ar attiecīgo FIS, kuru struktūra ir izveidojusi. |
4. DAĻA
Datu nosūtīšana
NCB ar RIAD starpniecību var sniegt atsauces datus (to atjauninājumus) tiešsaistes vai pakešapstrādes režīmā, atbilstoši vienam no formātiem, kas norādīts dokumentā “RIAD datu apmaiņas sistēmas apmaiņas specifikācija” (“Exchange Specification for the RIAD Data Exchange System”). Jaunu struktūru ievietošana RIAD (kā arī ārkārtas dzēšana no datubāzes) arī ir iespējama tiešsaistes vai pakešapstrādes režīmā.
Attiecībā uz atsauces datu pārvaldību RIAD izmanto pasīvu pieeju, kas nozīmē, ka jebkuras izmaiņas atsevišķas struktūras atsauces datos var piemērot konkrētiem (atsevišķiem) raksturlielumiem. Izņemot gadījumus, kad ir pieļautas formālas kļūdas, neviena RIAD reģistrēta vienība netiek dzēsta; tās pastāvēšanu nosaka izveidošanas vai slēgšanas datums. Atsevišķu raksturlielumu grozījumus iestrādā, veicot konkrētu vērtību (darbības diapazona) izmaiņas.
(1) Attiecībā uz papildu aprakstu un metadatiem skatīt 3. daļu.
(2) PSRI – maksājumu statistikai atbilstošās iestādes; lūdzam ievērot, ka PSRI saraksts var pārklāties ar MFI sarakstu.
(3) tikai attiecībā uz dalījumu “lielas banku grupas”, kuru galvenie biroji ir euro zonā (skatīt 12. pantu)
(4) Attiecībā uz vienkāršiem apzīmējumiem sākotnēji nav nepieciešams sniegt speciālu darbības diapazonu.
(1) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/110/EK (2009. gada 16. septembris) par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu, (OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp.).
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 26.6.2013, 19. lpp.).
VI PIELIKUMS
RETROSPEKTĪVO DATU SNIEGŠANAS PRASĪBAS
1. EKS 2010 prasības – ceturkšņa retrospektīvie dati vai aplēses, lai veidotu monetāro un finanšu statistiku (krājumu un plūsmu (1) dati)
|
Nepieciešamie dati |
|||||
1. |
Izsniegtie kredīti:
|
Retrospektīvie dati vai aplēses attiecībā uz krājumu un plūsmu datiem (augsta prioritāte) |
||||
2. |
Akciju un pārējā kapitāla dalījums:
|
Retrospektīvie dati vai aplēses attiecībā uz krājumu un plūsmu datiem (augsta prioritāte) |
||||
3. |
No MFI apakšsektoriem saņemtu noguldījumu dalījumi – kopējie noguldījumu dati pa (jauniem) ne-MFI darījumu partneru (apakš) sektoriem un noguldījumiem uz nakti centrālajai valdībai, lai iegūtu labāku pārskatu par visiem ne-MFI apakšsektoriem |
Retrospektīvie dati vai aplēses attiecībā uz krājumu un plūsmu datiem (īpaši augsta prioritāte) |
||||
4. |
Atvasināto finanšu instrumentu dalījums – pa sektoriem (MFI/ne-MFI) un ģeogrāfiskiem apgabaliem (iekšzeme/pārējās euro zonas dalībvalstis/pārējā pasaule) |
Retrospektīvie dati vai aplēses attiecībā uz krājumu un plūsmu datiem (zema prioritāte) |
||||
5. |
CFS sektors – IF atsevišķa identifikācija |
Retrospektīvie dati vai aplēses attiecībā uz krājumu un plūsmu datiem (augsta prioritāte) |
||||
6. |
Jauns CFS sektors – apvienotie apakšsektori S.125.–S.127. un NFS kontrolakciju sabiedrības |
Retrospektīvie dati vai aplēses attiecībā uz krājumu un plūsmu datiem (īpaši augsta prioritāte) |
||||
7. |
Pašreizējā ASPF sektora sadalīšana AS sektorā un PF sektorā |
Retrospektīvie dati vai aplēses attiecībā uz krājumu un plūsmu datiem (augsta prioritāte) |
|
Nepieciešamie dati |
|||
1. |
EKS 2010 sektori – ieguldījumu fonda sektora atsevišķa identifikācija |
Retrospektīvie dati vai aplēses attiecībā uz krājumu un plūsmu datiem (augsta prioritāte) |
||
2. |
EKS 2010 sektori – jaunu CFS sektoru apvienošana |
Retrospektīvie dati vai aplēses attiecībā uz krājumu un plūsmu datiem (īpaši augsta prioritāte) |
|
Nepieciešamie dati |
|||
1. |
Vērtspapīrotie kredīti – sektoru dalījumi |
Retrospektīvie dati vai aplēses attiecībā uz krājumu un plūsmu datiem (zema prioritāte) |
2. Retrospektīvie dati vai aplēses attiecībā uz visām jaunajām augstas prioritātes pazīmēm, kuras no 2014. gada jūnija ir pieņemtas Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33)
|
Nepieciešamie dati |
|||||
1. |
Mēneša izsniegtie kredīti:
|
Retrospektīvie dati vai aplēses attiecībā uz krājumu un plūsmu datiem |
||||
2. |
Mēneša dati par kredītu pārdošanu un vērtspapīrošanu |
Retrospektīvie dati vai aplēses attiecībā uz krājumu un plūsmu datiem |
||||
3. |
Mēneša dati par noguldījumu dalījumiem:
|
Retrospektīvie dati vai aplēses attiecībā uz krājumu un plūsmu datiem |
||||
4. |
Kopējie uzkrātie ceturkšņa procenti par bilances instrumentu, kredītiem, parāda vērtspapīriem turējumā, izsniegtajiem noguldījumiem un emitētajiem vērtspapīriem |
Retrospektīvie dati vai aplēses attiecībā uz krājumu un plūsmu datiem |
||||
5. |
Mēneša dati par CFS sektoru – IF atsevišķa identificēšana |
Retrospektīvie dati vai aplēses attiecībā uz krājumu un plūsmu datiem |
||||
6. |
Mēneša dati par jauno CFS sektoru - apvienotie apakšsektori S.125.–S.127., t. sk. NFS kontrolakciju sabiedrības |
Retrospektīvie dati vai aplēses attiecībā uz krājumu un plūsmu datiem |
||||
7. |
Mēneša dati par pašreizējā ASPF sektora sadalīšanu AS un PF sektorā. |
Retrospektīvie dati vai aplēses attiecībā uz krājumu un plūsmu datiem |
||||
8. |
Mēneša dati par kredītlīnijām, ko iedala pēc darījuma partneru sektora |
Retrospektīvie dati vai aplēses attiecībā uz krājumu un plūsmu datiem |
||||
9. |
Mēneša dati par starpgrupu pozīcijām |
Retrospektīvie dati vai aplēses attiecībā uz krājumu un plūsmu datiem |
3. Retrospektīvie dati vai aplēses attiecībā uz šādām jaunām augstas prioritātes pazīmēm, kuras no 2014. gada jūnija ir pieņemtas Regulā (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) un šajā pamatnostādnē
|
Nepieciešamie dati |
|||
1. |
Mēneša dati par jauniem dalījumiem pēc atlikušā termiņa un procentu likmju maiņas attiecībā uz MFI procentu likmēm (MPL) par nenomaksātajām summām |
Retrospektīvie dati vai aplēses attiecībā uz procentu likmēm |
||
2. |
Mēneša dati par jauniem dalījumiem pēc pārskatītiem kredītiem attiecībā uz MPL |
Retrospektīvie dati vai aplēses attiecībā uz procentu likmēm un apjomiem |
(1) Zemāka prioritāte ir piešķirta papildu centieniem aprēķināt plūsmu korekcijas EKS 2010 retrospektīvajiem datiem attiecībā uz periodiem pirms 2014. gada 2. ceturkšņa, jo īpaši tajos gadījumos, kad Monetārās un finanšu statistikas jautājumu darba grupa faktu izpētes rezultātā noskaidroja, ka jebkurām aplēsēm būtu vai nu zema kvalitāte vai arī tās rastos no atšķirībām krājumos.
VĀRDNĪCA
Akcijas (shares) (kotētas un nekotētas) ietver visus finanšu aktīvus, kas atspoguļo īpašumtiesības sabiedrībās vai kvazisabiedrībās. Šie finanšu aktīvi parasti dod tiesības to turētājiem uz daļu no sabiedrību vai kvazisabiedrību peļņas un daļu no to pārpalikušajiem neto aktīviem likvidācijas gadījumā.
Akcijas un cits pašu kapitāls, izņemot ieguldījumu fondu akcijas (shares and other equity, excluding investment fund shares) attiecas uz vērtspapīru turējumiem, kas apzīmē īpašumtiesības sabiedrībās vai kvazisabiedrībās. Šie vērtspapīri parasti dod tiesības to turētājiem uz daļu no sabiedrību vai kvazisabiedrību peļņas un daļu no pašu līdzekļiem likvidācijas gadījumā.
Apakšfondi (sub-funds) norāda vienības atsevišķu klasi vai apzīmējumu fonda ietvaros, kas iegulda atsevišķā ieguldījumu grupā vai portfelī. Jēdziens “apakšfonds” ir arī zināms kā jēdziens “nodalījums”. Katrs apakšfonds ir autonoms un specializēts nodibinājums. Specializācija var būt saistīta ar kādu konkrētu finanšu instrumentu vai noteiktu tirgu.
Apdrošināšanas sabiedrības (insurance corporations) ir finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nodarbojas galvenokārt ar finanšu starpniecību risku apvienošanas rezultātā galvenokārt tiešās apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas veidā (EKS 2010, 2.100.–2.104. punkts).
Atvasinātie finanšu instrumenti (financial derivatives) ir finanšu instrumenti, kas saistīti ar konkrētu finanšu instrumentu vai rādītāju, vai preci, ar to palīdzību konkrētus finanšu riskus var patstāvīgi tirgot finanšu tirgos.
Atvērti ieguldījumu fondi (open-end investment funds) ir ieguldījumu fondi, kuru apliecības vai daļas pēc to turētāju lūguma tiek atpirktas vai atgūtas tiešā vai netiešā veidā no uzņēmuma aktīviem.
Ārkārtas pārskatīšana (exceptional revision) ir to datu pārskatīšana, kas attiecas uz periodiem pirms iepriekšējā pārskata perioda.
Birojs (office) ir darbības veikšanas vieta, kas ir juridiski atkarīga daļa no a) kredītiestādes vai ne-EEZ bankas; b) centrālās bankas vai c) citas iestādes, kura sniedz maksājumu pakalpojumus ne-MFI, un kas tieši veic dažus no kredītiestāžu darbībai raksturīgajiem darījumiem vai veic tos visus.
Biržas sarakstā iekļautas akcijas, sauktas arī par kotētām akcijām, izņemot ieguldījumu fondu akcijas/daļas (listed shares, also referred to as quoted shares, excluding investment fund’s shares/units) ir biržas sarakstā iekļauti kapitāla vērtspapīri. Šāda birža var būt atzīta fondu birža vai ikviens cits sekundārā tirgus veids. Biržas sarakstā iekļautas akcijas dēvē arī par kotētām akcijām. Ja biržas sarakstā iekļautām akcijām ir kotētas cenas, tad pašreizējās tirgus cenas parasti ir pieejamas.
Biržas sarakstā neiekļautas akcijas, izņemot investīciju fondu akcijas (unlisted shares, excluding investment fund shares) ir kapitāla vērtspapīri, kas nav iekļauti biržas sarakstā.
Biržā tirgots fonds (exchange traded funds (ETFs)) ir definēts saskaņā ar Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) Pamatnostādni par ETF (EVTI/2012/832). EVTI definē pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmuma (PVKIU) ETF kā PVKIU kura vismaz viena daļa vai akciju kategorija tiek tirgota visu dienu vismaz vienā tirdzniecības vietā un ar vismaz vienu tirgus uzturētāju, kurš veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka tā daļu vai akciju biržas vērtība tirdzniecības vietā ievērojami neatšķiras no tā neto aktīvu vērtības un – ja tāda ir – no tā indikatīvās neto aktīvu vērtības Šīs pamatnostādnes izpratnē šeit būtu iekļaujami tie kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, kuri nav PVKIU, bet kuri atbilst EVTI noteiktajai ETF definīcijai.
Centrālā banka ir finanšu sabiedrība un kvazisabiedrība, kuras galvenā darbība ir valūtas emisija, valūtas iekšējās un ārējās vērtības saglabāšana un visu vai daļas valsts starptautisko rezervju glabāšana.
Centrālā valdība (central government) ietver valsts un citu centrālo aģentūru administratīvajiem departamentiem, kuru kompetencē ir visa ekonomikas zona, izņemot sociālās apdrošināšanas fondu administrēšanu (EKS 2010, 2.114 punkts).
Citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus (CFS) (other financial intermediaries (OFIs)) ir finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas ir galvenokārt iesaistītas finanšu starpniecībā, uzņemoties saistības veidos, kas nav valūta, noguldījumi (vai tuviem noguldījumi aizstājējiem) ieguldījumu fondu akcijas/daļas, vai saistībā ar institucionālo vienību apdrošināšanas, pensiju un standarta garantiju shēmām (EKS 2010, 2.86.–2.95. punkts).
Čeks (cheque) ir rakstisks vienas puses (izrakstītāja) rīkojums citai (izpildītājam, parasti kredītiestādei), ar ko izpildītājam liek samaksāt norādīto summu izrakstītājam vai izrakstītāja norādītai trešajai personai.
Dalībnieks (participant) ir iestāde, ko identificējusi/atzinusi pārvedumu sistēma un kam atļauts nosūtīt un kas var saņemt pārveduma rīkojumus tieši vai netieši uz/no sistēmas.
Dalītās akciju emisijas (split share issues) ir akciju emisijas, kurās sabiedrība vai kvazisabiedrība akciju skaitu palielina, izmantojot koeficientu vai reizinātāju.
Darbības nozare (branch of activity) ir saimnieciskā darbība, kas iekļauta saimniecisko darbību statistiskajā klasifikācijā Eiropas Savienībā – NACE 2. red. (1)
Depozīti ar noteiktu termiņu (deposits with agreed maturity) ir netirgojami noguldījumi, ko nevar konvertēt naudā pirms iepriekš noteikta termiņa vai ko var konvertēt naudā pirms iepriekš noteikta termiņa, turētājam samaksājot soda naudu. Finanšu produkti, kuru termiņu saskaņā ar noteikumiem var turpināt pagarināt, jāklasificē atbilstīgi vistuvākajam termiņam. Kaut arī var būt iespēja termiņnoguldījumus izņemt agrāk, iepriekš par to paziņojot, vai arī tos var izņemt pēc pieprasījuma, samaksājot soda naudu, klasifikācijā šīs iespējas neuzskata par būtiskām.
Elektroniskā nauda (electronic money) ir elektroniskas, tostarp magnētiskas, ierīces atmiņā uzglabāta monetāra vērtība prasījuma veidā pret emitentu, kuru emitē, saņemot naudas līdzekļus, lai veiktu maksājuma darījumu, kā noteikts Direktīvas 2007/64/EK 4. panta 5. punktā, un kuru pieņem fiziska vai juridiska persona, kas nav elektroniskās naudas emitents.
Elektroniskās naudas iestāde (electronic money institution) ir juridiska persona, kurai piešķirta atļauja emitēt elektronisko naudu, kā noteikts Direktīvas 2009/110/EK 2. pantā.
Emisijas valūta (currency of issue) – ar šo jēdzienu saprot vērtspapīra nomināla valūtu.
Emitenta rezidence (residency of issuer) – emitējoša vienība ir kādas pārskatu sniedzošās valsts rezidentvienība, ja tai pārskatu sniedzošās valsts ekonomiskajā teritorijā ir ekonomisko interešu centrs – tas ir, ja tā ilgstošā laikposmā (gadu vai ilgāk) veic ekonomisko darbību šajā ekonomiskajā teritorijā.
Euro banknotes un monētas centrālās valdības turējumā (euro banknotes and coins held by the central government) ir banknotes un monētas, ko emitējusi Eiropas Centrālā banka, euro zonas nacionālās centrālās bankas un centrālās valdības un kas ir centrālās valdības turējumā.
Euroobligācijas (eurobonds) ir obligācijas, kuras laiž tirgū vienlaikus vismaz divās valstīs un kas ir denominētas valūtā, kam nav jābūt kādai no minēto valstu valūtām, parasti ar vairāku valstu starptautisku finanšu sabiedrību sindikāta starpniecību.
Fiksētas likmes emisijas (fixed rate issues) ietver visas emisijas, kuru kupona maksājums, kas balstīts uz vērtspapīra pamatsummas kupona likmi, nemainās šīs emisijas vērtspapīru pastāvēšanas laikā. Iekļauj arī vērtspapīrus, ko neemitē ar tieši fiksētu vai tieši mainīgu likmi, t.i., jauktas likmes emisijas (piemēram, fiksētas un tad mainīgas likmes emisijas, mainīgas un tad fiksētas likmes emisijas, emisijas, kurām vērtspapīru pastāvēšanas laikā nav vienāda kupona maksājuma, vērtspapīri ar pakāpeniski pieaugošu likmi un vērtspapīri ar pakāpeniski samazinošos likmi).
Filiāles (branches) ir nereģistrētas struktūrvienības bez neatkarīga juridiska statusa, kas pilnībā pieder mātesuzņēmumam.
Finanšu iestādes, kuras nav monetāras finanšu iestādes (finanšu iestādes, kuras nav MFI/ne-MFI) (non-monetary financial institutions (non-MFIs)) ir definētas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 2. daļā.
Finanšu līzings (financial leases) ir līgums, ar kuru ilglietojuma preces tiesiskais īpašnieks (iznomātājs) iznomā to trešai personai (nomniekam) uz lielāko daļu preces kalpošanas laiku vai visu laiku, saņemot maksājumus, kas sedz samaksu par preci, plus noteiktu procentu maksu. Faktiski tiek pieņemts, ka nomnieks saņem visus ieguvumus, ko var saņemt no preces izmantošanas, un uzņemas ar īpašumtiesībām saistītās izmaksas un riskus.
Finanšu palīgsabiedrības (financial auxiliaries) veido visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kuras nodarbojas galvenokārt ar darbībām, kas cieši saistītas ar finanšu starpniecību, bet pašas nav finanšu starpnieki. Finanšu palīgsabiedrības ir arī centrālie biroji (head offices), kuru meitasuzņēmumi vai to lielākā daļa ir finanšu sabiedrības.
Finanšu sabiedrības, kas veic kreditēšanu (FSK) (financial corporations engaged in lending (FCLs)), kas klasificētas kā CFS, ir finanšu sabiedrības, kas galvenokārt specializējas aktīvu finansēšanā mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību vajadzībām. Šajā kategorijā iekļauj sabiedrības, kas specializējas finanšu līzingā, faktūrkreditēšanā, hipotekārajā kreditēšanā un patēriņa kreditēšanā. Šīs finanšu sabiedrības var darboties, izmantojot tādas juridiskās formas, kā būvapvienības, pašvaldības kredītiestāde, utt.
Fondu fondi (funds of funds) ir ieguldījumu fondi, kuri galvenokārt iegulda ieguldījumu fondu akcijās vai daļās. Kritērijus ieguldījumu fondu klasifikācijai fondu fondos iegūst, pamatojoties uz publiskajiem prospektiem, fondu noteikumiem, reģistrācijas dokumentiem, spēkā esošiem likumiem vai nolikumiem, parakstīšanās dokumentiem vai investīciju līgumiem, tirdzniecības dokumentiem vai līdzīgas nozīmes dokumentiem. Tos klasificē to fondu kategorijā, kuros tie galvenokārt iegulda.
Globālās obligācijas (global bonds) ir obligācijas, ko emitē reizē gan iekšzemes, gan euro tirgū
Iekšzemes maksājuma darījums (domestic payment transaction) – šim jēdzienam ir tāda pati nozīme kā jēdzienam “vietējais maksājuma darījums” (national payment transaction), kā noteikts Regulas (ES) Nr. 260/2012 2. pantā.
Ilgtermiņa parāda vērtspapīri (long-term debt securities) aptver visas parāda vērtspapīru emisijas ar ilgtermiņa sākotnējo termiņu, kas pārsniedz vienu gadu; ilgtermiņa vērtspapīrus parasti emitē ar kuponiem.
Ieguldījumu fondi (investment funds) ir definēti Regulas (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) 1. panta 1. ievilkumā.
Izpirktas akcijas sabiedrībās ar ierobežotu atbildību (redeemed shares in limited liability companies) ir akcijas, kuru kapitāls ir atmaksāts, bet kuras tur personas, kas joprojām ir kopīpašnieki un ir tiesīgi saņemt daļu no peļņas, kas paliek pāri pēc dividenžu izmaksas uz atlikušo reģistrēto kapitālu, un arī daļu no jebkāda pārpalikuma, kas var palikt pāri, veicot likvidāciju.
Īstermiņa parāda vērtspapīri (short-term debt securities) aptver visas tādu parāda vērtspapīru emisijas, kuru sākotnējais termiņš ir viens gads vai mazāk; īstermiņa vērtspapīrus parasti emitē ar diskontu. Šajā apakšpozīcijā neietilpst vērtspapīri, kuru apgrozāmība, lai gan teorētiski tā ir iespējama, praksē ir ļoti ierobežota.
Jauktie fondi (mixed funds) ir ieguldījumu fondi, kas iegulda gan kapitālā, gan obligācijās, nepastāvot valdošai nostājai par labu kādam instrumentam. Kritērijus ieguldījumu fondu klasifikācijai jauktajos fondos iegūst, pamatojoties uz publiskajiem prospektiem, fondu noteikumiem, reģistrācijas dokumentiem, spēkā esošiem likumiem vai nolikumiem, parakstīšanās dokumentiem vai investīciju līgumiem, tirdzniecības dokumentiem vai līdzīgas nozīmes dokumentiem.
Kapitāla akcijas, ko emitējušas sabiedrības ar ierobežotu atbildību (capital shares issued by limited liability companies) ir vērtspapīri, kas dod to turētājiem līdzīpašnieku statusu un dod viņiem tiesības gan uz daļu kopējā sadalītajā peļņā, gan uz daļu tīrajos aktīvos likvidācijas gadījumā.
Kapitāla fondi (equity funds) ir ieguldījumu fondi, kas galvenokārt iegulda kapitāla vērtspapīros. Kritērijus ieguldījumu fondu klasifikācijai par kapitāla fondiem iegūst no publiskajiem prospektiem, fondu noteikumiem, reģistrācijas dokumentiem, spēkā esošajiem statūtiem vai nolikumiem, parakstīšanās dokumentiem vai investīciju līgumiem, tirdzniecības dokumentiem vai līdzīgas nozīmes dokumentiem.
Kartes piedāvā kartes turētājam atbilstoši līgumam ar kartes izdevēju, vienu vai vairākas šādas funkcijas – skaidru naudu, debetu, atlikto debetu, kredītu un e–naudu.
Kredīti (loans) ir līdzekļi, kurus pārskata sniedzēji aizdod aizņēmējiem, un kas nav apliecināti ar dokumentiem, vai ko pārstāv viens dokuments (pat ja tas kļuvis apgrozāms).
Kredītiestāde (credit institution) – šim jēdzienam ir tāda pati nozīme, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. pantā 1. punktā.
Kredītiestādes filiāle (branch of a credit institution) ir pārskata sniedzējā valstī esoša darbības vieta, kas nav galvenais birojs un kuru nodibinājusi kredītiestāde, kas juridiski reģistrēta citā valstī. Visas darījumdarbības vietas, ko pārskata sniedzējā valstī izveidojusi viena un tā pati citā valstī reģistrēta iestāde, uzskata par vienu filiāli. Katru no šīm darījumdarbības vietām uzskata par atsevišķu biroju (skatīt – Birojs)
Līdzekļi (funds) ir banknotes un monētas, virtuāla nauda un elektroniska nauda.
Mainīgas likmes emisijas (variable rate issues) ir visas kuponus maksājošās emisijas, kurās kuponu vai pamatsummu periodiski nosaka no jauna, atsaucoties uz neatkarīgu procentu likmi vai indeksu.
Maksājuma darījums (payment transaction) ir tāds akts, ar kuru pēc maksātāja vai maksājuma saņēmēja iniciatīvas līdzekļus nogulda, izņem vai pārved no maksātāja maksājuma saņēmējam, neatkarīgi no pamatā esošām maksājumu pakalpojuma lietotāju saistībām. Skatīt arī “līdzekļi” un “maksāšanas līdzekļi”. Jēdzienam “maksājuma darījums” ir tāda pati nozīme, kā noteikts Direktīvas 2007/64/EK 4. pantā.
Maksājumu iestāde (payment institution) – šim jēdzienam ir tāda pati nozīme, kā noteikts Direktīvas 2007/64/EK 4. pantā.
Maksājuma instruments (payment instrument) ir rīks vai procedūru kopums, kas ļauj pārvest līdzekļus no maksātāja maksājuma saņēmējam, kā noteikts Direktīvas 2007/64/EK 4. pantā.
Maksājuma uzdevums (payment order) ir jebkurš maksātāja vai maksājuma saņēmēja rīkojums savam maksājumu pakalpojumu sniedzējam, kurā lūdz izpildīt maksājuma darījumu.
Maksājumu pakalpojums (payment service), kā definēts Direktīvas 2007/64/EK 4. pantā, ir darbības veids, ko veido maksājuma darījumu izpilde fiziskas vai juridiskas personas vārdā, ja vismaz viens no maksājumu pakalpojumu sniedzējiem atrodas Eiropas Savienībā. Maksājumu statistikas nolūkā maksājumu pakalpojumu uzskata par iestādes (piem., kredītiestādes) veiktu maksājuma darījuma pieņemšanu tālākai izpildei (kas var būt citas iestādes uzdevums), izmantojot bezskaidras naudas klīringu un/vai norēķinus.
Maksājumu pakalpojuma operators (payment service operator) ir fiziska vai juridiska persona, kuras profesionālās darbības vai uzņēmējdarbības veids ietver tehniskās infrastruktūras nodrošināšanu (piemēram, telekomunikācijas vai mazumtirdzniecībā uzstādītie maksāšanas termināļi).
Maksājumu pakalpojumu sniedzējs (payment service provider), kā definēts Direktīvas 2007/64/EK 1. pantā, ir fiziska vai juridiska persona, kuras parastā nodarbošanās vai uzņēmējdarbības aktivitāte ietver maksājumu pakalpojumu sniegšanu maksājumu pakalpojuma lietotājiem.
Maksājumu pakalpojumu lietotājs (payment service user) ir fiziska vai juridiska persona, kas izmanto maksājuma pakalpojumu kā maksātājs un/vai maksājuma saņēmējs. Maksātājs (payer) ir puse maksājuma darījumā, kura dod maksājuma uzdevumu vai piekrīt pārskaitīt līdzekļus maksājuma saņēmējam. Maksājuma saņēmējs vai labuma guvējs (payee or beneficiary) ir fiziska vai juridiska persona, kas ir maksājuma darījuma līdzekļu plānotais gala saņēmējs.
Maksājumu statistikai atbilstošās iestādes (PSRI) (Payment Statistics Relevant Institutions; PSRI) ietver visas struktūras, kuras minētas Regulas (ES) Nr. 1409/2013 (ECB/2013/43) 2.1. pantā. PSRI identificē kā tādas iestādes, kuras piedāvā maksājumu pakalpojumus un/vai ir tiesīgas to darīt. Tās var klasificēt dažādos institucionālajos sektoros.
Maksāšanas līdzekļi, saukti arī par norēķinu līdzekļiem (means of payments, also referred to as settlement media) ir aktīvi vai prasības pret aktīviem, ko maksājuma saņēmējs pieņem kā izpildījumu maksātāja maksājuma saistībai pret maksājuma saņēmēju.
Mājsaimniecības (households) aptver personas vai personu grupas kā patērētājus un tirgus preču ražotājus, un nefinanšu un finanšu pakalpojumu sniedzējus (tirgus ražotājus), ar noteikumu, ka preču ražošanu un pakalpojumu sniegšanu atsevišķas struktūras neuzskata par kvazisabiedrībām. Šis sektors ietver arī tādas personas vai personu grupas kā preču ražotājus un nefinanšu pakalpojumu sniedzējus tikai pašu vajadzībām (EKS 2010, 2.118.– 2.128. punkts).
Mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (MABO) (non-profit institutions serving households (NPISHs)) veido bezpeļņas organizācijas, kas ir atsevišķas juridiskas vienības, kuras apkalpo mājsaimniecības un kuras ir privāti ārpustirgus ražotāji. To galvenie resursi tiek gūti no brīvprātīgām iemaksām naudā vai natūrā, ko kā patērētāji veic mājsaimniecības no vispārējās valdības maksājumiem un no īpašuma ienākuma (EKS 2010, 2.129.–2.130. punkts).
Meitasuzņēmumi (subsidiaries) ir atsevišķas reģistrētas vienības, kurās citai vienībai ir vairākuma vai pilna līdzdalība.
Monetārā finanšu iestādes (MFI) (monetary financial institutions (MFIs), kas nav centrālās bankas, ir definētas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 1. pantā.
Naudas tirgus fondi (NTF) (Money Market Funds (MMF)) ir definēti Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 2. pantā.
Naudas turētājsektors (money-holding sector) ir visas euro zonā rezidējošas nemonetārās finanšu iestādes, izņemot centrālās valdības sektoru.
Nefinanšu sabiedrības (non-financial corporations) ir institucionālās vienības, kuras ir neatkarīgas juridiskas personas un tirgus ražotāji, un kuru galvenā darbība ir preču ražošana un nefinanšu pakalpojumu sniegšana. Šis sektors ietver arī nefinanšu kvazisabiedrības (EKS 2010, 2.45.–2.54. punkts).
Nekustamā īpašuma fondi (real estate funds) ir ieguldījumu fondi, kas galvenokārt iegulda nekustamajā īpašumā. Kritērijus ieguldījumu fondu klasifikācijai nekustamā īpašuma fondos iegūst, pamatojoties uz publiskajiem prospektiem, fondu noteikumiem, reģistrācijas dokumentiem, spēkā esošiem likumiem vai nolikumiem, parakstīšanās dokumentiem vai investīciju līgumiem, tirdzniecības dokumentiem vai līdzīgas nozīmes dokumentiem.
Nerezidējoši emitenti (non-resident issuers) ietver vienības, kuras a) atrodas pārskatu sniedzošās valsts ekonomiskajā teritorijā, bet kuras neveic un neplāno veikt saimniecisko darbību vai darījumus pārskatu sniedzošās valsts teritorijā vienu gadu vai ilgāk, vai b) atrodas ārpus pārskatu sniedzošās valsts ekonomiskās teritorijas.
Neto aktīvu vērtība (NAV) (net asset value (NAV)) ieguldījumu fondā ir ieguldījumu fonda aktīvu vērtība, no kuras atņemta tā pasīvu vērtība, izņemot ieguldījumu fonda akcijas.
Nodrošinājuma fondi (hedge funds) šajā pamatnostādnē ir jebkuri kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi neatkarīgi no to juridiskās uzbūves saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kas izmanto salīdzinoši neierobežotas ieguldījumu stratēģijas, lai gūtu peļņu, un kuru vadītāji papildus vadības atlīdzībai saņem atlīdzību, kas ir atkarīga no fonda darbības rezultātiem. Šajā nolūkā nodrošinājuma fondiem ir maz ierobežojumu attiecībā uz finanšu instrumentu veidiem, kuros tie var ieguldīt, un tādēļ tie var elastīgi piemērot dažādus finanšu paņēmienus, t. sk., īpatsvara palielināšanu, īsās pozīcijas pārdošanu vai jebkurus citus paņēmienus. Šī definīcija aptver arī fondus, kas pilnībā vai daļēji iegulda citos nodrošinājuma fondos ar nosacījumu, ka tie citādi atbilst definīcijai. Šos kritērijus nodrošinājuma fondu noteikšanai jāvērtē, izmantojot publiskos prospektus kā arī fondu noteikumus, statūtus vai nolikumus, parakstīšanās dokumentus vai investīciju līgumus, tirdzniecības dokumentus vai jebkurus citus paziņojumus ar līdzīgu ietekmi attiecībā uz fondu.
Noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu (deposits redeemable at notice) ir netirgojami noguldījumi, kas nav termiņnoguldījumi un ko nevar konvertēt naudā bez iepriekšēja paziņojuma termiņa, pirms kura beigām konvertēšana naudā nav iespējama vai ir iespējama tikai samaksājot soda naudu. Tie ietver noguldījumus, kas – kaut arī varbūt juridiski ir izņemami pēc pieprasījuma – būtu pakļauti soda naudas samaksai un ierobežojumiem saskaņā ar attiecīgās valsts praksi (klasificēti termiņa grupā “3 mēneši un mazāk”), un ieguldījumu kontus, kam nav paziņojuma termiņa vai noteiktā termiņa, bet uz ko attiecas ierobežojoši izņemšanas noteikumi (klasificēti termiņa grupā “vairāk par 3 mēnešiem”).
Noguldījumi uz nakti (overnight deposits) ir noguldījumi, kas konvertējami naudā un/vai ir pārvedami pēc pieprasījuma ar čeku, bankas rīkojumu, debeta ierakstu vai tamlīdzīgi bez ievērojamas kavēšanās, ierobežojumiem vai soda naudas. Iekļauj atlikumus, kas ir iepriekš iemaksātas summas e-naudas kontekstā – uz tehniskajiem līdzekļiem balstītas e-naudas veidā (piem., priekšapmaksas kartes) vai MFI emitētas uz programmnodrošinājumu balstītas e-naudas veidā. Šajā postenī neuzrāda nepārvedamus noguldījumus, kas tehniski ir izņemami pēc pieprasījuma, bet tādā gadījumā jāmaksā ievērojama soda nauda.
Nosacītas rezidentvienības (notional resident units) ir a) tās nerezidentvienību daļas, kuru galveno ekonomisko interešu centrs (kas parasti nozīmē, ka tās veic ekonomiskos darījumus uz gadu vai ilgāk) ir valsts ekonomiskajā teritorijā; b) nerezidentvienības, kas darbojas zemes vai ēku īpašnieku statusā valsts ekonomiskajā teritorijā, bet tikai attiecībā uz darījumiem, kas saistīti ar šādu zemi vai ēkām.
Nulles kupona obligācijas (zero coupon bonds) ietver visas emisijas bez kuponu izmaksām. Šādas obligācijas parasti emitē pēc diskontētas likmes un izpērk par nominālvērtību. Šeit ir iekļautas arī obligācijas, ko emitē par nominālvērtību un izpērk ar uzcenojumu, piemēram, obligācijas, kuru izpirkuma vērtība ir piesaistīta valūtas kursam vai indeksam. Lielākā daļa diskonta vai uzcenojuma atbilst obligācijas darbības laikā uzkrāto procentu ekvivalentam.
Obligāciju fondi (bond funds) ir ieguldījumu fondi (IF), kas galvenokārt iegulda parāda vērtspapīros. Kritērijus ieguldījumu fondu klasifikācijai par obligāciju fondiem iegūst no publiskajiem prospektiem, fondu noteikumiem, reģistrācijas dokumentiem, spēkā esošajiem statūtiem vai nolikumiem, parakstīšanās dokumentiem vai investīciju līgumiem, tirdzniecības dokumentiem vai līdzīgas nozīmes dokumentiem.
Parasta pārskatīšana (ordinary revision) ir datu pārskatīšana, kas attiecas uz periodu pirms pašreizējā perioda.
Parāda vērtspapīri (debt securities) ir apgrozāmi finanšu instrumenti, kas kalpo kā apliecinājums parādam un ko parasti tirgo sekundāros tirgos vai par tiem tirgū var saņemt atlīdzību, un tie nepiešķirt turētājam nekādas īpašumtiesības iestādē, kas tos emitējusi.
Pārdošanas punkta (POS) termināli (point of sale (POS) terminals) ir iekārtas, kas ļauj maksājumu kartes lietot fiziskā nevis virtuālā pārdošanas punktā. Maksājuma informāciju uztver vai nu manuāli uz papīra kupona, vai izmantojot elektroniskos līdzekļus, t.i. elektronisku līdzekļu pārvedumu pārdošanas punkta termināls (EFTPOS).
POS terminālis ir izveidots tā, lai informāciju nosūtītu tiešsaistē (ar autorizācijas lūgumu reālajā laikā) un/vai bezsaistē.
Pārējās CFS kategorijas (other categories of OFIs) ir atlikuma kategorija, kuru veido finanšu sabiedrības, kas nespecializējas kādā no jomām, kas attiecas uz pārējām trim CFS kategorijām (ieguldījumu fondi, vērtspapīru un atvasināto instrumentu dīleri un kreditēšanā iesaistītas finanšu sabiedrības). Piemēram, šajā kategorijā iekļauj specializētas finanšu sabiedrības, tādas kā riska kapitāla sabiedrības un attīstības kapitāla sabiedrības, vai eksporta/importa finanšu sabiedrības.
Pārējās finanšu iestādes (other financial institutions) ir visas finanšu iestādes – maksājumu sistēmas dalībnieces, kuras atrodas attiecīgo iestāžu, piem., centrālās bankas vai prudenciālā uzrauga, uzraudzībā, bet kuras nevar definēt kā kredītiestādes.
Pārējie fondi (other funds) ir ieguldījumu fondi, kas nav obligāciju fondi, kapitāla fondi, jauktie fondi, nekustamā īpašuma fondi vai nodrošinājuma fondi.
Pārējie pašu kapitāls (other equity) ir visi darījumi ar pārējo pašu kapitālu, uz ko neattiecas biržas sarakstā iekļautas un neiekļautas akcijas.
Pārējie noguldījumi (other deposits) ir visi noguldījumu turējumi, kas nav pārvedami noguldījumi. Pārējos noguldījumus nevar izmantot, lai veiktu maksājumus jebkurā laikā, un tie ir konvertējami valūtā vai pārvedamos noguldījumos tikai piemērojot ievērojamus ierobežojumus vai soda naudas. Šī apakškategorija ietver noguldījumus uz laiku, krājnoguldījumus utt.
Pārvedami noguldījumi (transferable deposits) ir noguldījumi uz nakti, kas ir tieši pārvedami pēc pieprasījuma, lai veiktu maksājumus citiem ekonomikas aģentiem, izmantojot parastos maksāšanas līdzekļus, tostarp kredīta pārvedumu un tiešo debetu, kā arī, iespējams, izmantojot kredītkartes vai debetkartes, e-naudas darījumus, čekus vai līdzīgus līdzekļus bez ievērojamas kavēšanās, ierobežojumiem vai soda naudas.
Pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi (PVKIU) (Undertakings for Collective Investments in Transferable Securities (UCITS)) ir ieguldījumu fondi, kuri ir izveidoti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes PVKIU Direktīvu 2009/65/EK (2).
Pasta žironorēķinu iestādes (PŽI) (post office giro institutions (POGI)) ir definētas Regulas (ES) Nr. 1074/2013 (ECB/2013/39) 1. pantā.
Pavalsts un vietējā valdība (state and local government) – ar pavalsts valdību saprot tos valsts pārvaldes veidus, kas ir atsevišķas institucionālās vienības, kuras veic dažas valdības funkcijas, izņemot sociālās nodrošināšanas fondu pārvaldi, līmenī, kas zemāks par centrālās valdības līmeni un augstāks par valdības institucionālo vienību līmeni, kuras pastāv vietējā līmenī. Ar vietējo valdību saprot tos valsts pārvaldes veidus, kuru kompetence attiecas tikai uz ekonomiskās teritorijas vietējo daļu, izņemot sociālās nodrošināšanas fondu vietējās aģentūras (EKS 2010, 2.115.–2.116. punkts).
Pensiju fondi (pension funds) ir finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nodarbojas galvenokārt ar finanšu starpniecību sociālo risku un apdrošināto personu vajadzību (sociālā apdrošināšana) apvienošanas rezultātā. Pensiju fondi ir sociālās apdrošināšanas shēmas, kas nodrošina ienākumus pensijā un bieži izmaksā pabalstus nāves vai invaliditātes gadījumā (EKS 2010, 2.105.–2.110. punkts).
Piesaistītās finanšu iestādes un naudas aizdevēji (captive financial institutions and money lenders) ir finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kuras nenodarbojas ar finanšu starpniecību un nesniedz finanšu palīgpakalpojumus un kuru lielākā daļa aktīvu vai pasīvu nav iesaistīti darījumos atklātā tirgū. Šis apakšsektors ietver kontrolakciju sabiedrības, kurām pieder meitasuzņēmumu grupas pašu kapitāla daļa, kas nodrošina kontroli, un kuru galvenā darbība ir grupas īpašumtiesību īstenošana, un tās nesniedz citus pakalpojumus uzņēmumiem, kuros kontrolakciju sabiedrībai pieder pašu kapitāls, t.i., tās neadministrē vai nepārvalda citas vienības (EKS 2010, 2.98–2.99 punkts).
Plūsmas, kuras sauc arī par (finanšu) darījumiem (flows, also referred to as (financial) transactions) aprēķina, ņemot vērā starpību starp mēneša beigu krājumiem un pēc tam atņemot summas, kas neizriet no darījumiem. Ar darījumiem nesaistītas pārmaiņas atskaita, izmantojot plūsmu korekcijas.
POS darījums (POS transaction) ir darījums, ko veic POS terminālī, izmantojot karti ar debeta, kredīta vai atliktā debeta funkciju. Netiek iekļauti tie darījumi, kuros izmanto karti ar elektroniskās naudas funkciju.
Prēmijakciju emisija (issue of bonus shares) ir jaunu akciju izsniegšana akcionāriem proporcionāli to esošajiem turējumiem.
Privātā kapitāla fondi (PKF) (private equity funds (PEF)) ir tādi ieguldījumu fondi, kuri neizmanto saistību īpatsvara palielināšanu, un kuri galvenokārt iegulda kapitāla instrumentos un instrumentos, kuri ir ekonomiski līdzīgi tādiem kapitāla instrumentiem, ko emitē nekotētas sabiedrības. PKF apakškategorija ir riska kapitāla fondi (RKF), kuri iegulda jaunizveidotos (start-up) uzņēmumos. PKF, tostarp RKF, parasti tiek veidoti kā slēgti fondi vai ierobežotas līgumsabiedrības, kuru pārvaldi veic privātā kapitāla sabiedrība (PKS) vai – attiecībā uz RKF – riska kapitāla sabiedrība (RKS). Lai gan PKF (tostarp RKF) tiek klasificēti kā investīciju fondi saskaņa ar Regulas (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) 1. pantu, PKS un RKS tiek klasificētas kā finanšu palīgsabiedrības (EKS 2010, S.126 kategorija), ja tās tikai pārvalda PKF un RKF aktīvus, un kā finanšu starpnieki (EKS 2010, S.125 kategorija), ja tās savā vārdā iegulda privātā kapitālā.
Privāti emitētas obligācijas (privately issued blonds) ir obligācijas, kas ar divpusēja līguma palīdzību ierobežotas noteiktiem ieguldītājiem, ja obligācijas vismaz potenciāli ir pārvedamas.
Privāti izvietojumi (private placements) ir kapitāla vērtspapīru emisijas pārdošana vienam pircējam vai ierobežotam pircēju skaitam bez publiskā piedāvājuma.
Raksturlielumi (attributes) ir statistikas jēdzieni, kas sniedz lietotājiem papildu kodētu (piemēram, vienība) un nekodētu (piemēram, apkopošanas metode) informāciju par apmaiņas datiem. “Obligāti” attiecas uz raksturlielumiem, kuriem ir jābūt kādai vērtībai, jo citādi novērojumus, uz kuriem tie attiecas, uzskata par bezjēdzīgiem. “Izvēles” attiecas uz tiem raksturlielumiem, kurus nosaka tikai tad, ja tie pieejami pārskatu sniedzošajā iestādē (piemēram, iekšzemes sēriju identifikatori), vai arī jebkad, kad tie piemērojami (piemēram, apkopošana, pārrāvumi utt.), un tiem atļauts piemērot tukšas vērtības.
Riska kapitāla fondi (RKF) (venture capital funds) veido privāto kapitāla fondu apakškategoriju.
Sabiedrību ar ierobežotu atbildību emitētās dividenžu akcijas (dividend shares issued by limited liability companies) ir vērtspapīri, kam atkarībā no valsts un apstākļiem, kuros tie radušies, ir dažādi nosaukumi, piemēram, dibinātāju akcijas, peļņas akcijas, dividenžu akcijas utt. Šie vērtspapīri: a) nav reģistrētā kapitāla sastāvdaļa; b) to turētājiem strikti interpretējot nenodrošina kopīpašnieku statusu un c) turētājiem nedod tiesības uz jebkuras tādas peļņas daļu, kura paliek pēc tam, kad tiek izmaksātas dividendes par reģistrēto kapitālu, un nedod tiesības uz daļu no pārpalikuma likvidācijas gadījumā.
Sintētiska vērtspapīrošana (synthetic securitisations) ir vērtspapīrošana, ar kuru pārnes aktīvu vai aktīvu kopuma kredītrisku, šim mērķim izmantojot kredīta atvasinātos instrumentus, garantijas vai citus līdzīgus mehānismus.
Skaidrās naudas darījumi kasē (over-the-counter (OTC) cash transaction) ir skaidrās naudas noguldīšana vai naudas izņemšana no konta bankā, izmantojot bankas veidlapu. Šie darījumi stingri ņemot nav maksājumi, jo tie ir centrālās bankas līdzekļu maiņa pret bankas konta līdzekļiem, vai otrādi.
Slēgtie ieguldījumu fondi (closed-end investment funds) ir IF ar nemainīgu emitēto akciju skaitu, kuru akcionāriem jāpērk vai jāpārdod esošās akcijas, lai iekļūtu fondā vai atstātu to.
Sociālās nodrošināšanas fondi (social security funds) ietver centrālās, pavalsts un vietējās institucionālās vienības, kuru galvenā darbība ir sociālo pabalstu izsniegšana un kuras atbilst šādiem diviem kritērijiem: a) saskaņā ar tiesību aktiem vai noteikumiem dažām iedzīvotāju grupām jāpiedalās shēmā vai jāveic iemaksas, un b) vispārējā valdība atbild par iestādes vadību attiecībā uz norēķiniem vai iemaksu un pabalstu apstiprināšanu, neatkarīgi no tās kā uzraudzības iestādes vai darba devēja lomas (EKS 2010, 2.117. punkts).
Starptautiskas iestādes (international institutions) ietver pārvalstiskas un starptautiskas organizācijas, piemēram, Eiropas Investīciju banku, SVF un Pasaules Banku.
Subordinētas obligācijas, bieži sauktas par subordinētajiem vai pakārtotajiem parāda instrumentiem (subordinated bonds, often referred to as subordinated debt) nodrošina tādus pakārtotus prasījumus pret emitējošo iestādi, kuras var īstenot tikai pēc tam, kad ir apmierināti visi augstāka statusa prasījumi (piemēram, noguldījumi/kredīti vai vecāki parāda vērtspapīri), tādējādi dažos gadījumos tās iegūst dažas “akcijas un cits pašu kapitāls” īpašības.
Termināli (terminals) ir elektromehāniskas ierīces, kas ļauj lietotājiem izmantot virkni pakalpojumu. Lietotāji piekļūst termināla pakalpojumiem, izmantojot karti, kam ir viena vai vairākas šādas funkcijas – skaidrā nauda, debets, atliktais debets, kredīts un e-nauda. Termināli ir fiziskie piekļuves punkti, un tie var būt apkalpotie termināli (kuriem nepieciešama termināla operatora vai kasiera līdzdalība) vai neapkalpotie termināli (izstrādāti kartes turētāja lietošanai pašapkalpošanās režīmā).
Tradicionālā vērtspapīrošana (traditional securitisations) ir vērtspapīrošana, ar kuru pārnes aktīvu vai aktīvu kopuma kredītrisku; to panāk, likumīgās īpašumtiesības vai labuma gūšanas intereses uz vērtspapīrotajiem aktīviem pārvedot, vai arī izmantojot pakārtotu dalību.
Uz programmnodrošinājumu balstīta e-nauda (software-based e-money) ir e-naudas produkti, kas izmanto specializēto programmnodrošinājumu personīgajā datorā un kas parasti var tikt izmantoti, lai pārskaitītu elektronisku vērtību, izmantojot telekomunikāciju tīklus, tostarp internetu.
Uz tehniskajiem līdzekļiem balstīta e-nauda (hardware-based e-money) ir e-naudas produkti, kuru ietvaros klientiem izsniedz pārnēsājamas elektroniskas ierīces, parasti integrālshēmas karti ar mikroprocesora čipu (piem., priekšapmaksas kartes).
Valdībā (general government) ietilpst visas institucionālās vienības, kuras ir ārpustirgus ražotāji un kuru produkcija ir paredzēta individuālajam un kolektīvajam patēriņam, un kuras galvenokārt finansē no obligātajiem maksājumiem, ko veic citiem sektoriem piederošas vienības un institucionālās vienības, kas nodarbojas galvenokārt ar nacionālā ienākuma un bagātības pārdali (EKS 2010, 2.111.–2.113. punkts). Vispārējā valdība ietver centrālo valdību, pavalsts valdību, pašvaldību un sociālās apdrošināšanas fondus (EKS 2010, 2.114.–2.117. punkts). Papildu norādes par vienību klasifikāciju sektoros skatīt izdevumā “Monetāro finanšu iestāžu un tirgu statistikas sektoru rokasgrāmata: Norādījumi klientu statistiskajai klasifikācijai”, Eiropas Centrālā banka, trešais izdevums, 2007. gada marts.
Valūta apgrozībā (currency in circulation) ir apgrozībā esošās naudaszīmes un monētas, ko emitējušas vai atzinušas monetārās iestādes.
Vērtspapīrošana (securitisation) ir definēta Regulas (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) 1. panta 2. punktā.
Vērtspapīrošanas darījumos iesaistītas finanšu instrumentsabiedrības (financial vehicle corporations engaged in securitisation transactions) ir definētas Regulas (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) 1. panta 1. punktā.
Vērtspapīrošana, kas saistīta ar apdrošināšanu (insurance-linked securitisations) ir vērtspapīrošana, kurā tiek veikta apdrošināšanas polises pārvešana, šim mērķim vai nu pārvedot likumīgās īpašumtiesības vai labuma guvēja intereses uz FIS, vai pārvedot apdrošināšanas risku no apdrošinātāja vai apdrošināšanas sabiedrības uz FIS, kura pilnībā sedz tās saskari ar šiem riskiem, izmantojot finanšu instrumentu emisiju, un ieguldītāju tiesības uz daļas atmaksu šajos finanšu instrumentos ir pakārtotas FIS pārapdrošināšanas pienākumiem.
Vērtspapīru emitentus (issuers of securities) definē kā tās sabiedrības un kvazisabiedrības, kas iesaistās vērtspapīru emisijā un uzņemas juridiskas saistības pret šo instrumentu uzrādītājiem saskaņā ar emisijas noteikumiem
Vērtspapīru un atvasināto instrumentu dīleri (VAD) (security and derivative dealers (SDDs)), kas klasificēti kā CFS, ir finanšu sabiedrības, kurām ir piešķirta atļauja sniegt ieguldījumu pakalpojumus trešām pusēm, ieguldot finanšu instrumentos uz sava rēķina, tādējādi veicot savu darījumdarbību, un kuras galvenokārt ir iesaistītas šādās finanšu starpniecības darbībās:
a) |
tirdzniecības veikšana ar jauniem vai atliktiem finanšu instrumentiem, ko tie dara savā vārdā un/vai paši uzņemas risku un darbojas kā “vērtspapīru un atvasināto instrumentu dīleri”, iegādājoties un pārdodot minētos finanšu instrumentus ar vienīgo mērķi gūt peļņu no iegādes un pārdošanas cenas starpības. Tas ietver arī tirgus uzturēšanas darbības; |
b) |
finanšu instrumentu sākotnējā izvietošana un/vai finanšu instrumentu izvietošana ar ciešu izpirkšanas garantiju; |
c) |
palīdzības sniegšana iestādēm jaunu finanšu instrumentu emisijā, izvietojot jaunus finanšu instrumentus, kas ietver vai nu ciešu sākotnēji izvietoto instrumentu izpirkšanas garantiju vai rezerves garantiju jaunu emisiju emitentiem. |
(1) Kā izklāstīts I pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1893/2006 (2006. gada 20. decembris), ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006, 1. lpp.).
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).