This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32023R2772
Commission Delegated Regulation (EU) 2023/2772 of 31 July 2023 supplementing Directive 2013/34/EU of the European Parliament and of the Council as regards sustainability reporting standards
Kommissionens delegerade förordning (EU) 2023/2772 av den 31 juli 2023 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU vad gäller standarder för hållbarhetsrapportering
Kommissionens delegerade förordning (EU) 2023/2772 av den 31 juli 2023 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU vad gäller standarder för hållbarhetsrapportering
C/2023/5303
EUT L, 2023/2772, 22.12.2023, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_del/2023/2772/oj (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force: This act has been changed. Current consolidated version: 22/12/2023
![]() |
officiella tidning |
SV Serien L |
2023/2772 |
22.12.2023 |
KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2023/2772
av den 31 juli 2023
om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU vad gäller standarder för hållbarhetsrapportering
(Text av betydelse för EES)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013 om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (1), särskilt artikel 29b.1 första stycket, och
av följande skäl:
(1) |
Enligt direktiv 2013/34/EU, i dess lydelse enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/2464 (2), ska stora företag, små och medelstora företag med värdepapper upptagna till handel på reglerade marknader i EU samt moderföretag till stora koncerner i ett särskilt avsnitt i sin förvaltningsberättelse eller koncernens förvaltningsberättelse inkludera den information som krävs för att förstå företagets inverkan på hållbarheten och sådan information som är nödvändig för att förstå hur hållbarhetsfrågor påverkar företagets utveckling, resultat och ställning. Företagen ska utarbeta denna information i enlighet med standarderna för hållbarhetsrapportering från och med det räkenskapsår som anges i artikel 5.2 i direktiv (EU) 2022/2464 för varje kategori av företag. |
(2) |
Kommissionen ska senast den 30 juni 2023 anta en första uppsättning standarder som specificerar den information som företag ska rapportera i enlighet med artikel 19a.1 och 19a.2 samt artikel 29a.1 och 29a.2 i det direktivet, inbegripet åtminstone den information som finansmarknadsaktörerna behöver för att uppfylla upplysningskraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 (3). |
(3) |
Kommissionen har beaktat den tekniska rådgivning som Efrag tillhandahållit. Efrags oberoende tekniska rådgivning uppfyller kriterierna i artikel 49.3b första, andra och tredje styckena i direktiv 2013/34/EU. För att säkerställa proportionalitet och underlätta för företagen att tillämpa standarderna på ett korrekt sätt har kommissionen gjort ändringar i Efrags tekniska rådgivning när det gäller väsentlighetsbedömningen, infasning av vissa krav, omvandling av vissa krav till frivilliga datapunkter, gjort ett antal upplysningskrav mer flexibla, infört tekniska ändringar för att säkerställa överensstämmelse med unionens rättsliga ram och en hög grad av interoperabilitet med globala standardiseringsinitiativ samt redaktionella ändringar. |
(4) |
Dessa standarder för hållbarhetsrapportering uppfyller kraven i artikel 29b i direktiv 2013/34/EU. |
(5) |
Gemensamma standarder för hållbarhetsrapportering bör därför antas. |
(6) |
I enlighet med artikel 29b.1 fjärde stycket i direktiv 2013/34/EU bör denna förordning träda i kraft tidigast fyra månader efter det att den har antagits av kommissionen. Med tanke på att artikel 5.2 i direktiv (EU) 2022/2464 kräver att vissa kategorier av företag ska tillämpa dessa standarder för hållbarhetsrapportering för räkenskapsår som inleds den 1 januari 2024 eller senare, bör denna förordning träda i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
(7) |
I enlighet med artikel 49.3b fjärde stycket i direktiv 2013/34/EU har kommissionen samrått med medlemsstaternas expertgrupp för hållbar finansiering, till vilken hänvisas i artikel 24 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (4), och med den föreskrivande kommittén för redovisningsfrågor, till vilken hänvisas i artikel 6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 (5). I enlighet med artikel 49.3b femte stycket i direktiv 2013/34/EU har kommissionen begärt ett yttrande från Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma), Europeiska bankmyndigheten (EBA) och Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa), särskilt när det gäller denna förordnings förenlighet med förordning (EU) 2019/2088 och de delegerade akter som antagits i enlighet med den förordningen. I enlighet med artikel 49.3b sjätte stycket i direktiv 2013/34/EU har kommissionen även samrått med Europeiska miljöbyrån, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, Europeiska centralbanken, kommittén för europeiska tillsynsorgan för revisorer och plattformen för hållbar finansiering som inrättats i enlighet med artikel 20 i förordning (EU) 2020/852. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Innehåll
De standarder för hållbarhetsrapportering som företag ska använda för att utföra sin hållbarhetsrapportering i enlighet med artiklarna 19a och 29a i direktiv 2013/34/EU enligt den tidsplan som anges i artikel 5.2 i direktiv (EU) 2022/2464 fastställs i bilagorna I och II till denna förordning.
Artikel 2
Ikraftträdande och tillämpning
Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2024 för räkenskapsår som börjar den 1 januari 2024 eller senare.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 31 juli 2023.
På kommissionens vägnar
Ursula VON DER LEYEN
Ordförande
(1) EUT L 182, 29.6.2013, s. 19.
(2) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/2464 av den 14 december 2022 om ändring av förordning (EU) nr 537/2014, direktiv 2004/109/EG, direktiv 2006/43/EG och direktiv 2013/34/EU vad gäller företagens hållbarhetsrapportering (EUT L 322, 16.12.2022, s. 15).
(3) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 av den 27 november 2019 om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella tjänstesektorn (EUT L 317, 9.12.2019, s. 1).
(4) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13).
(5) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (EGT L 243, 11.9.2002, s. 1).
BILAGA I
EUROPEISKA STANDARDER FÖR HÅLLBARHETSRAPPORTERING (ESRS)
ESRS 1 |
Allmänna krav |
ESRS 2 |
Allmänna upplysningar |
ESRS E1 |
Klimatförändringar |
ESRS E2 |
Förorening |
ESRS E3 |
Vattenresurser och marina resurser |
ESRS E4 |
Biologisk mångfald och ekosystem |
ESRS E5 |
Resursanvändning och cirkulär ekonomi |
ESRS S1 |
Den egna arbetskraften |
ESRS S2 |
Arbetstagare i värdekedjan |
ESRS S3 |
Påverkade samhällen |
ESRS S4 |
Konsumenter och slutanvändare |
ESRS G1 |
Ansvarsfullt företagande |
ESRS 1
ALLMÄNNA KRAV
INNEHÅLLSFÖRTECKNING
Syfte
1. |
Kategorier av ESRS-standarder, rapporteringsområden och skrivregler |
1.1 |
Kategorier av ESRS-standarder |
1.2 |
Rapporteringsområden och minimikrav på upplysningar om innehåll om policyer, åtgärder, mål och mått |
1.3 |
Skrivregler |
2. |
Informationens kvalitativa egenskaper (QC) |
3. |
Dubbel väsentlighet som grund för hållbarhetsupplysningar |
3.1 |
Intressenter och hur relevanta de är för processen att bedöma väsentlighet |
3.2 |
Väsentliga frågor och informationens väsentlighet |
3.3 |
Dubbel väsentlighet |
3.4 |
Konsekventiell väsentlighet |
3.5 |
Finansiell väsentlighet |
3.6 |
Väsentliga konsekvenser eller risker som uppkommer genom åtgärder för att behandla hållbarhetsfrågor |
3.7 |
Uppdelningsnivå |
4. |
Tillbörlig aktsamhet |
5. |
Värdekedja |
5.1 |
Rapporterande företag och värdekedja |
5.2 |
Uppskattning genom sektorsgenomsnitt och substitutmått |
6. |
Tidshorisonter |
6.1 |
Rapporteringsperiod |
6.2 |
Koppling mellan förflutet, nutid och framtid |
6.3 |
Rapportering av framsteg jämfört med basåret |
6.4 |
Definition av kort, medellång och lång sikt för rapporteringsändamål |
7 |
Utarbetande och presentation av hållbarhetsinformation |
7.1 |
Presentation av jämförande information |
7.2 |
Källor till osäkerhet i uppskattning och utfall |
7.3 |
Uppdatering av upplysningar om händelser efter rapporteringsperiodens slut |
7.4 |
Ändringar av hur hållbarhetsinformation utarbetas eller presenteras |
7.5 |
Rapportering av fel under tidigare perioder |
7.6 |
Konsoliderad rapportering och undantag för dotterföretag |
7.7 |
Sekretessbelagd och känslig information samt information om immateriella rättigheter, know-how eller resultat av innovation |
7.8. |
Rapportering om möjligheter |
8. |
Hållbarhetsförklaringens struktur |
8.1 |
Allmänt presentationskrav |
8.2 |
Hållbarhetsförklaringens innehåll och struktur |
9. |
Kopplingar till andra delar av företags redovisning och anknuten information |
9.1 |
Införlivande genom hänvisning |
9.2 |
Anknuten information och anknytning till bokslut |
10. |
Övergångsbestämmelser |
10.1 |
Övergångsbestämmelse angående enhetsspecifika upplysningar |
10.2 |
Övergångsbestämmelse angående kapitel 5 Värdekedja |
10.3 |
Övergångsbestämmelse angående avsnitt 7.1 Presentation av jämförande information |
10.4 |
Övergångsbestämmelse: Förteckning över upplysningskrav som fasas in |
Tillägg A: |
Tillämpningskrav (AR) |
– |
Enhetsspecifika upplysningar |
– |
Det dubbla väsentlighetsperspektivet |
– |
Uppskattning genom sektorsgenomsnitt och substitutmått |
– |
Hållbarhetsförklaringens innehåll och struktur |
Tillägg B: |
Informationens kvalitativa egenskaper (QC) |
Tillägg C: |
Förteckning över infasade upplysningskrav |
Tillägg D: |
Hållbarhetsförklaringens struktur enligt ESRS-standarder |
Tillägg E: |
Flödesschema för att avgöra vilka upplysningar som ska ingå |
Tillägg F: |
Exempel på hållbarhetsförklaringens struktur enligt ESRS-standarder. |
Tillägg G: |
Exempel på införlivande genom hänvisning |
Syfte
1. |
Syftet med europeiska standarder för hållbarhetsrapportering (ESRS) är att specificera de hållbarhetsupplysningar som ett företag ska lämna i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (1), ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/2464 (2). Rapportering i enlighet med ESRS undantar inte företag från andra skyldigheter som fastställs i unionsrätten. |
2. |
Närmare bestämt specificerar ESRS den information som ett företag ska lämna om sina väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter med avseende på hållbarhetsfrågor som rör miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning. ESRS kräver inte att företag lämnar ut någon information om miljö-, samhällsansvars- och bolagsstyrningsfrågor som omfattas av ESRS när företaget har bedömt det aktuella temat som icke-väsentligt (se tillägg E i denna standard – Flödesschema för att fastställa upplysningar som ska tas med). Den information som lämnas i enlighet med ESRS gör det möjligt för användare av hållbarhetsförklaringen att förstå företagets väsentliga konsekvenser för människor och miljö och de väsentliga konsekvenserna av hållbarhetsfrågor på företagets utveckling, prestation och ställning. |
3. |
Syftet med denna standard (ESRS 1) är att tillhandahålla en förståelse av ESRS struktur, de skrivregler och grundläggande begrepp som används samt de allmänna kraven för utarbetande och presentation av hållbarhetsinformation i enlighet med direktiv 2013/34/EU, ändrat genom direktiv (EU) 2022/2464. |
1. Kategorier av ESRS-standarder, rapporteringsområden och skrivregler
1.1 1.1 Kategorier av ESRS-standarder
4. |
Det finns tre kategorier av ESRS-standarder:
Övergripande standarder och tematiska standarder är sektorsövergripande, vilket innebär att de gäller för alla företag oavsett i vilken eller vilka sektorer företaget är verksamt. |
5. |
De övergripande standarderna ESRS 1 Allmänna krav och ESRS 2 Allmänna upplysningar gäller för de hållbarhetsfrågor som omfattas av tematiska standarder och sektorsspecifika standarder. |
6. |
Denna standard (ESRS 1) beskriver ESRS-standardernas struktur, förklarar skrivregler och grundläggande begrepp och fastställer allmänna krav för utarbetande och redovisning av hållbarhetsrelaterad information. |
7. |
I ESRS 2 fastställs upplysningskrav avseende den information som företaget ska tillhandahålla på allmän nivå i alla väsentliga hållbarhetsfrågor om hantering av rapporteringsområdena styrning, strategi, konsekvenser, risker och möjligheter samt mått och mål. |
8. |
Tematiska ESRS täcker ett hållbarhetstema och är indelade i ämnen och underämnen, och vid behov del-underämnen. Tabellen i tillämpningskrav 16 (AR 16) till denna standard ger en översikt över de hållbarhetsämnen, underämnen och del-underämnen (sammantaget ”hållbarhetsfrågor”) som omfattas av aktuella ESRS. |
9. |
Tematiska ESRS kan innehålla särskilda krav som kompletterar de allmänna upplysningskraven i ESRS 2. ESRS 2 Tillägg C Upplysnings-/tillämpningskrav i tematiska ESRS som är tillämpliga tillsammans med Allmänna upplysningar i ESRS 2 innehåller en förteckning över de ytterligare krav i tematiska ESRS som företaget ska tillämpa tillsammans med de allmänna upplysningskraven i ESRS 2. |
10. |
Sektorspecifika standarder gäller för samtliga företag inom en sektor. De behandlar konsekvenser, risker och möjligheter som sannolikt kommer att vara väsentliga för alla företag inom en viss sektor och som inte omfattas, eller inte omfattas tillräckligt, av aktuella standarder. Sektorsspecifika standarder är har flera ämnen och omfattar de ämnen som är mest relevanta för sektorn i fråga. Sektorspecifika standarder ger en hög grad av jämförbarhet. |
11. |
Utöver de upplysningskrav som fastställs i de tre kategorierna av ESRS ska ett företag, när det konstaterar att en konsekvens, risk eller möjlighet inte omfattas eller inte omfattas tillräckligt detaljerat av en ESRS men är väsentlig på grund av dess specifika fakta och omständigheter, tillhandahålla ytterligare enhetsspecifika upplysningar för att göra det möjligt för användarna att förstå företagets hållbarhetsrelaterade konsekvenser, risker eller möjligheter. Tillämpningskraven AR 1 till AR 5 ger ytterligare vägledning om enhetsspecifika upplysningar. |
1.2 Rapporteringsområden och minimikrav på upplysningar om innehåll om policyer, åtgärder, mål och mått
12. |
Upplysningskraven i ESRS 2, i tematiska ESRS och i sektorsspecifika ESRS är indelade i följande rapporteringsområden:
|
13. |
ESRS 2 inkluderar:
Företaget ska tillämpa minimikraven för upplysningar om policyer, åtgärder, mått och mål tillsammans med motsvarande upplysningskrav i tematiska och sektorsspecifika ESRS. |
1.3 Skrivregler
14. |
I samtliga ESRS:
Tillsammans benämns dessa som ”konsekvenser, risker och möjligheter”. De återspeglar ESRS dubbla väsentlighetsperspektiv som beskrivs i avsnitt 3. |
15. |
ESRS-termer som definieras i ordlistan över definitioner (bilaga II) anges i fetkursiv stil, utom när en definierad term används mer än en gång i samma stycke. |
16. |
I ESRS struktureras den information som ska lämnas enligt upplysningskraven. Varje upplysningskrav består av en eller flera specifika datapunkter. Termen ”datapunkt” syftar även på en beskrivande underställd del i ett upplysningskrav. |
17. |
Utöver upplysningskraven innehåller de flesta ESRS även tillämpningskrav. Tillämpningskraven stöder tillämpningen av upplysningskraven och har samma auktoritet som andra delar av ESRS. |
18. |
ESRS använder följande termer för att skilja mellan olika grader av skyldighet för företaget att lämna upplysningar:
Dessutom använder ESRS termen ”ska beakta” när det gäller frågor, resurser eller metoder som företaget förväntas ta hänsyn till eller använda vid utarbetandet av ett visst offentliggörande i tillämpliga fall. |
2. Informationens kvalitativa egenskaper (QC)
19. |
När företaget utarbetar sin hållbarhetsförklaring ska det tillämpa
|
20. |
Dessa kvalitativa egenskaper för information definieras och beskrivs i tillägg B i denna standard. |
3. Dubbel väsentlighet som grund för hållbarhetsupplysningar
21. |
Företaget ska rapportera om hållbarhetsfrågor utifrån den princip om dubbel väsentlighet som definieras och förklaras i detta kapitel. |
3.1 Intressenter och hur relevanta de är för processen att bedöma väsentlighet
22. |
Intressenter är de som kan påverka eller påverkas av företaget. Det finns två huvudgrupper av intressenter:
|
23. |
Vissa intressenter, men inte alla, kan tillhöra båda de grupper som avses i punkt 22. |
24. |
Samarbete med påverkade intressenter är centralt för företagets fortlöpande process för tillbörlig aktsamhet (se kapitel 4 Tillbörlig aktsamhet) och dess bedömning av väsentlighetför hållbarhet. Här ingår dess processer med att identifiera och bedöma faktiska och potentiella negativa konsekvenser, som sedan kan utgöra underlag för bedömningsprocessen där man identifierar de väsentliga konsekvenserna till hållbarhetsrapporteringen (se avsnitt 3.4 i denna standard). |
3.2 Väsentliga frågor och informationens väsentlighet
25. |
Det är nödvändigt att företaget utför en väsentlighetsbedömning (se avsnitt 3.4 Konsekventiell väsentlighet och 3.5 Finansiell väsentlighet) för att kunna identifiera de väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter som ska rapporteras. |
26. |
Väsentlighetsbedömning är utgångspunkten för hållbarhetsrapportering inom ramen för ESRS. IRO-1 i avsnitt 4.1 i ESRS 2 innehåller allmänna upplysningskrav om företagets process för att identifiera konsekvenser, risker och möjligheter och bedöma deras väsentlighet. SBM-3 i ESRS 2 innehåller allmänna upplysningskrav om de väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter som följer av företagets väsentlighetsbedömning. |
27. |
Tillämpningskraven i tillägg A till denna standard innehåller en förteckning över de hållbarhetsfrågor som omfattas av tematiska ESRS, kategoriserade efter ämnen, underämnen och del-underämnen, till stöd för väsentlighetsbedömningen. I tillägg E Flödesschema för att fastställa vilka upplysningar som ska ingå i denna standard finns en illustration av den väsentlighetsbedömning som beskrivs i detta avsnitt. |
28. |
En hållbarhetsfråga är ”väsentlig” när den uppfyller de kriterier som definieras för konsekventiell väsentlighet (se avsnitt 3.4 i denna standard) eller finansiell väsentlighet (se avsnitt 3.5 i denna standard) eller båda. |
29. |
Oavsett resultatet av sin väsentlighetsbedömning ska företaget alltid lämna de uppgifter som krävs enligt ESRS 2 Allmänna upplysningar (dvs. alla upplysningskrav och datapunkter som fastställs i ESRS 2) och upplysningskraven (inklusive deras datapunkter) som fastställs i tematiska ESRS kopplade till upplysningskrav IRO-1 – Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter, som förtecknas i ESRS 2 tillägg C Upplysnings-/tillämpningskrav i tematiska ESRS som är tillämpliga tillsammans med ESRS 2 Allmänna upplysningar. |
30. |
När företaget drar slutsatsen att en hållbarhetsfråga är väsentlig till följd av dess väsentlighetsbedömning, för vilken ESRS 2 IRO-1, IRO-2 och SBM-3 fastställer upplysningskrav, ska det
|
31. |
Den tillämpliga information som föreskrivs i ett upplysningskrav, inklusive dess datapunkter, eller i en enhetsspecifik upplysning ska lämnas när företaget som ett led i bedömningen av väsentlig information bedömer att den är relevant ur ett eller flera av följande perspektiv:
|
32. |
Om företaget drar slutsatsen att klimatförändringar inte är väsentliga och därför utelämnar alla upplysningskraven ESRS E1 Klimatförändringar ska det i detalj förklara slutsatserna i sin väsentlighetsbedömning gällande klimatförändringar (se ESRS 2 IRO-2 Upplysningskrav i ESRS-standarder som omfattas av företagets hållbarhetsförklaringar), tillsammans med en framåtblickande analys av de förhållanden som skulle kunna leda till att företaget kommer fram till att klimatförändringar är väsentliga i framtiden. Om företaget drar slutsatsen att ett annat ämne än klimatförändringar inte är väsentligt och därför utelämnar alla upplysningskraven i motsvarande tematisk ESRS, ska det kortfattat förklara slutsatserna i sin väsentlighetsbedömning för ämnet. |
33. |
När företaget lämnar upplysningar om policyer, åtgärder och mål i samband med en hållbarhetsfråga som har bedömts vara väsentlig, inkludera den information som föreskrivs i alla upplysningskrav och datapunkter i den tematiska och sektorsspecifika ESRS med anknytning till denna fråga och i det motsvarande minimikravet för upplysningar om riktlinjer, åtgärder och mål som krävs enligt ESRS 2. Om företaget inte kan lämna de upplysningar om som föreskrivs antingen i upplysningskraven i den tematiska eller sektorsspecifika ESRS eller minimikravet för upplysningar i ESRS 2 om policyer, åtgärder och mål, eftersom det inte har infört respektive policyer, åtgärder och mål, ska det ange att så är fallet, och kan rapportera en tidsram då det tänker ha dem på plats. |
34. |
När företaget lämnar upplysningar om mått för en väsentlig hållbarhetsfråga i enlighet med avsnittet Mått och mål i relevant tematisk ESRS
|
35. |
Om företaget utelämnar information som föreskrivs i en datapunkt som härrör från annan EU-lagstiftning som förtecknas i Tillägg B i ESRS 2 ska det uttryckligen ange att informationen är icke-väsentlig. |
36. |
Företaget ska fastställa hur det tillämpar kriterier, däribland lämpliga gränsvärden, för att fastställa
|
3.3 Det dubbla väsentlighetsperspektivet
37. |
Det dubbla väsentlighetsperspektivet har två dimensioner: Konsekventiell väsentlighet och finansiell väsentlighet. Om inte annat anges används termerna ”väsentlig” och ”väsentlighet” i hela ESRS för att hänvisa till det dubbla väsentlighetsperspektivet. |
38. |
Bedömningar av konsekventiell väsentlighet och finansiell väsentlighet hänger samman, och beroendeförhållandet mellan de två aspekterna ska beaktas. I allmänhet är utgångspunkten bedömningen av effekterna, även om det även kan finnas väsentliga risker och möjligheter som inte är kopplade till företagets effekter. En hållbarhetseffekt kan vara finansiellt väsentlig från starten eller bli finansiellt väsentlig när den rimligen kan förväntas påverka företagets finansiella ställning, finansiella resultat, kassaflöden, tillgång till finansiering eller kapitalkostnader på kort, medellång eller lång sikt. Effekterna fångas upp av det konsekventiella väsentlighetsperspektivet oavsett om de är finansiellt väsentliga eller inte. |
39. |
När företaget identifierar och bedömer konsekvenserna, riskerna och möjligheterna i sin värdekedja för att avgöra väsentligheten, ska det fokusera på områden där det bedöms som sannolikt att de uppkommer, på grundval av verksamheternas karaktär, affärsförbindelser, geografiska faktorer eller andra relevanta riskfaktorer. |
40. |
Företaget ska beakta hur det påverkas av sitt beroende av tillgång till natur- och samhällsresurser till lämpliga priser och kvalitet, oberoende av dess potentiella konsekvenser på dessa resurser. |
41. |
Ett företags huvudsakliga konsekvenser, risker och möjligheter ska uppfattas som identiska med de väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter som identifieras enligt principen om dubbel väsentlighet, och därför rapporteras i företagets hållbarhetsförklaring. |
42. |
Företaget ska tillämpa kriterierna i avsnitt 3.4 och 3.5 i denna standard genom att använda lämpliga kvantitativa och/eller kvalitativa tröskelvärden. Lämpliga tröskelvärden är nödvändiga för att fastställa vilka effekter, risker och möjligheter som företaget identifierar och hanterar som väsentliga och för att fastställa vilka hållbarhetsfrågor som är väsentliga för rapporteringsändamål. I vissa befintliga standarder och ramar används termen ”mest betydande konsekvenser” vid hänvisning till det tröskelvärde som används för att identifiera de konsekvenser som i ESRS beskrivs som ”väsentliga effekter”. |
3.4 Konsekventiell väsentlighet
43. |
En hållbarhetsfråga är väsentlig ur ett konsekvensperspektiv när den hänför sig till företagets väsentliga, faktiska eller potentiella, positiva eller negativa konsekvenser för människor eller miljön på kort, medellång och lång sikt. Konsekvenserna är bland annat de som hänger samman med företagets egen verksamhet och värdekedjan i tidigare och senare led, inbegripet genom dess produkter och tjänster, samt genom dess affärsförbindelser. Affärsförbindelser innefattar företagets värdekedja i tidigare och senare led, och är inte begränsade till direkta avtalsförbindelser. |
44. |
Konsekvenser för människor eller miljön innefattar i detta sammanhang konsekvenser i samband med miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning. |
45. |
Som underlag till väsentlighetsbedömningen för en negativ konsekvens används den process för tillbörlig aktsamhet som definieras i de internationella instrumenten för FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och OECD:s riktlinjer för multinationella företag. För faktiska negativa konsekvenser bygger väsentligheten på konsekvensens allvarlighetsgrad, medan den för potentiella negativa konsekvenser bygger på konsekvensens allvarlighetsgrad och sannolikhet. Allvarlighetsgraden baseras på följande faktorer:
I händelse av potentiella negativa konsekvenser för mänskliga rättigheter beaktas konsekvensens allvarlighetsgrad före dess sannolikhet. |
46. |
För positiva konsekvenser bygger väsentligheten på
|
3.5 Finansiell väsentlighet
47. |
Finansiell väsentlighet vid hållbarhetsrapportering har en utökad omfattning jämfört med väsentligheten när man avgör vilken information som bör ingå i företagets bokslut (finansiella rapporter). |
48. |
Bedömningen av finansiell väsentlighet innebär identifiering av information som betraktas som väsentlig för primära användare av finansiella rapporter för allmänna ändamål när beslut fattas om att tillhandahålla företaget resurser. Framför allt anses information väsentlig för primära användare av finansiella rapporter för allmänna syften om det rimligen kan förväntas att det, om informationen utelämnas, anges felaktigt eller döljs, påverkar vilka beslut användarna fattar utifrån företagets hållbarhetsförklaring. |
49. |
En hållbarhetsfråga är väsentlig ur ett finansiellt perspektiv om den utlöser eller rimligen kan förväntas utlösa väsentliga finansiella effekter för företaget. Detta är fallet när en hållbarhetsfråga genererar risker eller möjligheter som har en väsentlig påverkan, eller rimligen kan förväntas ha en väsentlig påverkan, på företagets utveckling, finansiella ställning, finansiella resultat, kassaflöden, tillgång till finansiering eller kapitalkostnader på kort, medellång eller lång sikt. Risker och möjligheter kan härröra från tidigare händelser eller framtida händelser. En hållbarhetsfrågas finansiella väsentlighet är inte begränsad till frågor som är inom företagets kontroll, utan innefattar information om väsentliga risker och möjligheter som kan hänföras till affärsförbindelser utöver den konsolideringsomfattning som används när boksluten utarbetas. |
50. |
Beroende av naturresurser, mänskliga resurser och samhällsresurser är källor till finansiella risker eller möjligheter. Beroendeförhållanden kan utlösa effekter på två möjliga sätt:
|
51. |
Riskers och möjligheters väsentlighet bedöms utifrån en kombination av hur sannolikt det är att de inträffar och de finansiella effekternas potentiella omfattning. |
3.6 Väsentliga konsekvenser eller risker som uppkommer genom åtgärder för att behandla hållbarhetsfrågor
52. |
Företagets väsentlighetsbedömning kan leda till identifiering av situationer där dess åtgärder för att behandla vissa konsekvenser eller risker, eller utnyttja vissa möjligheter när de gäller en hållbarhetsfråga, kan få väsentliga negativa konsekvenser eller orsaka väsentliga risker med avseende på en eller flera andra hållbarhetsfrågor. Exempel:
|
53. |
I sådana situationer ska företaget
|
3.7 Uppdelningsnivå
54. |
När det behövs för att ordentligt förstå företagets väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter, ska det dela upp den rapporterade informationen
|
55. |
När företaget definierar lämplig uppdelningsnivå för rapportering, ska det beakta den uppdelning som antogs i dess väsentlighetsbedömning. Beroende på företagets särskilda sakförhållanden och omständigheter kan det vara nödvändigt att dela upp efter dotterföretag. |
56. |
När uppgifter från olika nivåer, eller flera platser inom samma nivå, delas upp ska företaget säkerställa att den uppdelningen inte döljer de specifika faktorer och den bakgrund som behövs för att tolka informationen. Företaget ska inte slå samman väsentliga punkter som är av olika karaktär. |
57. |
När företaget presenterar information som är uppdelad efter sektorer, ska det tillämpa sektorklassificeringen i ESRS som kommer att fastställas i en delegerad akt som antas av kommissionen i enlighet med artikel 29b 1 tredje stycket ii i direktiv 2013/34/EG. När det krävs i en tematisk ESRS att uppdelning på en viss specifik nivå används för att utarbeta en viss informationspunkt, ska kravet i den tematiska eller sektorspecifika ESRS ha företräde. |
4. Tillbörlig aktsamhet
58. |
Utfallet av företagets process för tillbörlig aktsamhet i fråga om hållbarhet (vilken benämns ”tillbörlig aktsamhet” i de internationella instrument som nämns nedan) utgör underlag för företagets bedömning av sina väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter. ESRS inför inga krav på uppförande när det gäller tillbörlig aktsamhet. De utvidgar eller ändrar inte heller rollen för företagets förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan när det gäller tillbörlig aktsamhet. |
59. |
Tillbörlig aktsamhet i fråga om hållbarhet är den process företag använder för att identifiera, förebygga, begränsa och redovisa hur de behandlar de faktiska och potentiella negativa konsekvenserna för miljö och människor i samband med sin affärsverksamhet. Dessa omfattar negativa konsekvenser i samband med företagets egen verksamhet och värdekedjan i tidigare och senare led, inbegripet genom dess produkter eller tjänster, samt genom dess affärsförbindelser. Tillbörlig aktsamhet är en fortlöpande praxis som återspeglar och kan leda till förändringar i företagets kontext vad gäller strategi, affärsmodell, verksamheter, affärsförbindelser, funktion, råvarutillgångar och försäljning. Denna process beskrivs i de internationella instrumenten för FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och OECD:s riktlinjer för multinationella företag. |
60. |
Dessa internationella instrument identifierar ett antal steg i processen för tillbörlig aktsamhet, inbegripet identifiering och bedömning av negativa konsekvenser i samband med företagets egen verksamhet och värdekedja i tidigare och senare led, inbegripet genom dess produkter eller tjänster, samt genom dess affärsförbindelser. När inte företaget kan behandla alla konsekvenser på en gång, gör processen med tillbörlig aktsamhet att åtgärderna kan prioriteras utifrån hur allvarliga och sannolika konsekvenserna är. Det är denna del av processen med tillbörlig aktsamhet som ligger till grund för bedömningen av väsentliga konsekvenser (se avsnitt 3.4 i denna standard). Identifieringen av väsentliga konsekvenser är också ett stöd för att identifiera väsentliga risker och möjligheter för hållbarheten, som ofta är en följd av sådana konsekvenser. |
61. |
De centrala delarna i tillbörlig aktsamhet återspeglas direkt i de upplysningskrav som fastställs i ESRS 2 och i tematiska ESRS, enligt illustrationen nedan:
|
5. Värdekedja
5.1 Rapporterande företag och värdekedja
62. |
Hållbarhetsförklaringen ska avse samma rapporterande företag som de finansiella rapporterna. Om det rapporterande företaget till exempel är ett moderföretag som måste utarbeta konsoliderade finansiella rapporter gäller hållbarhetsförklaringarna för koncernen. Detta krav gäller inte när det rapporterande företaget inte måste upprätta finansiella rapporter eller när det rapporterande företaget utarbetar konsoliderad hållbarhetsrapportering enligt artikel 481 i direktiv 2013/34/EG. |
63. |
Den information om det rapporterande företaget som lämnas i hållbarhetsförklaringen ska utökas så att det ingår information om de väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter som är kopplade till företaget genom dess direkta och indirekta affärsförbindelser i tidigare och senare led i värdekedjan (”information om värdekedjan”). När företaget utökar informationen om det rapporterande företaget, ska det inkludera väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter i samband med dess värdekedja i tidigare och senare led
|
64. |
Punkt 63 kräver inte information om varje aktör i värdekedjan, utan endast inkludering av väsentlig information om värdekedjan i tidigare och senare led. Olika hållbarhetsfrågor kan vara väsentliga i förhållande till olika delar av företagets värdekedja i tidigare och senare led. Informationen ska utvidgas till att omfatta information om värdekedjan endast i förhållande till de delar av värdekedjan för vilka ämnet är väsentligt. |
65. |
Företaget ska inkludera väsentlig information om värdekedjan när detta är nödvändigt
|
66. |
När företaget avgör på vilken nivå inom dess egen verksamhet och dess värdekedja i tidigare och senare led en väsentlig hållbarhetsfråga uppkommer, ska det använda sin bedömning av konsekvenser, risker och möjligheter i enlighet med principen om dubbel väsentlighet (se kapitel 3 i denna standard). |
67. |
När intresseföretag eller gemensamma företag, som redovisas enligt kapitalandelsmetoden eller proportionerligt konsolideras i boksluten, ingår i företagets värdekedja, t.ex. leverantörer, ska företaget inkludera information gällande dessa intresseföretag eller joint ventures, i enlighet med punkt 63, på ett sätt som är konsekvent med den metod som används för de andra affärsförbindelserna i värdekedjan. I detta fall, när man fastställer konsekvensmått, är uppgifterna om intresseföretaget eller det gemensamma företaget inte begränsade till den kapitalandel som innehas, utan de ska tas i beaktande på grundval av de konsekvenser som är kopplade till företagets produkter och tjänster genom dess affärsförbindelser. |
5.2 Uppskattning genom sektorsgenomsnitt och substitutmått
68. |
Företagets förmåga att framskaffa den information om värdekedjan i tidigare och senare led som behövs kan variera beroende på olika faktorer, såsom företagets kontraktsmässiga arrangemang, hur pass stor kontroll det utövar över verksamheterna utanför konsolideringens omfattning, eller dess köpkraft. När företaget inte har möjlighet att kontrollera verksamheterna i sin värdekedja i tidigare och/eller senare led och sina affärsförbindelser, kan det vara svårare att få fram värdekedjeinformation. |
69. |
Det finns omständigheter när företaget inte kan samla information om sin värdekedja i tidigare och senare led i enlighet med punkt 63 efter att ha gjort rimliga ansträngningar för att göra detta. I sådana fall ska företaget uppskatta vilken information som ska rapporteras om dess värdekedja i tidigare och senare led, genom att använda all rimlig och underbyggbar information, såsom genomsnittliga uppgifter från sektorn och andra substitutmått. |
70. |
Det skulle också kunna vara svårt att erhålla information om värdekedjan när det gäller små och medelstora företag och andra enheter i värdekedjan i tidigare och senare led som inte omfattas av den hållbarhetsrapportering som krävs enligt artiklarna 19a och 29a i direktiv 2013/34/EU (se ESRS 2 BP-2 Upplysningar med avseende på särskilda omständigheter). |
71. |
När det gäller hänvisningar till policyer, åtgärder och mål ska företagets rapportering innehålla information om värdekedjan i tidigare och/eller senare led i den utsträckning dessa policyer, åtgärder och mål faktiskt inkluderar aktörer i värdekedjan. När det gäller hänvisningar till mått kan företaget i många fall, i synnerhet för miljöfrågor där det finns substitutmått tillgängliga, följa rapporteringskraven utan att samla in uppgifter från aktörerna i sin värdekedja i tidigare och senare led, särskilt från små och medelstora företag, t.ex. när företaget beräknar sina växthusgasutsläpp inom scope 3. |
72. |
Om man inkluderar uppskattningar som gjorts med hjälp av genomsnittliga värden i sektorn eller andra substitutmått får det inte resultera i information som inte uppfyller de kvalitativa egenskaperna för information (se kapitel 2 och avsnitt 7.2 Källor till osäkerhet i uppskattning och utfall i denna standard). |
6. Tidshorisonter
6.1 Rapporteringsperiod
73. |
Rapporteringsperioden för företagets hållbarhetsförklaring ska vara konsekvent med perioden för dess bokslut. |
6.2 Koppling mellan förflutet, nutid och framtid
74. |
Företaget ska i sin hållbarhetsförklaring när så är relevant fastställa lämpliga kopplingar mellan efterhandsinformation och framåtblickande information, så att det blir lättare att tydligt förstå hur historisk information hör samman med framtidsinriktad sådan. |
6.3 Rapportering av framsteg jämfört med basåret
75. |
Ett basår är den historiska referensdag eller referensperiod som det finns information för och som efterföljande information kan jämföras med över tiden. |
76. |
När företaget rapporterar utvecklingen och framstegen i riktning mot ett mål, ska det presentera information som jämför med basåret för belopp som rapporteras under den aktuella perioden, såvida det inte redan definieras i det relevanta upplysningskravet hur framsteg ska rapporteras. Företaget ska också inkludera historisk information om uppnådda delmål mellan basåret och rapporteringsperioden, när detta är relevant information. |
6.4 Definition av kort, medellång och lång sikt för rapporteringsändamål
77. |
När företaget utarbetar sin hållbarhetsförklaring ska det anta följande tidsintervaller räknat från rapporteringsperiodens slut:
|
78. |
Företaget ska använda en ytterligare uppdelning för den långsiktiga tidshorisonten när det förväntas konsekvenser eller åtgärder under en period som är längre än fem år om det behövs en ytterligare uppdelning för att ge relevant information till användarna av hållbarhetsförklaringarna. |
79. |
Om olika definitioner av tidshorisonter på medellång eller lång sikt krävs för specifika upplysningar i andra ESRS ska definitionerna i dessa ESRS ha företräde. |
80. |
Det kan finnas omständigheter då användningen av medellång eller lång sikt i punkt 77 resulterar i icke-relevant information, då företaget använder en annan definition av tidsperspektiven i (i) sina processer med att identifiera och hantera väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter, eller (ii) sina åtgärder och målsättningar. Sådana omständigheter kan bero på branschspecifika egenskaper, som kassaflöde och affärscykler, den förväntade varaktighetstiden för kapitalinvesteringar, de tidsperioder då användarna av hållbarhetsförklaringar utför sina bedömningar eller de planeringsperioder som vanligen används för beslutsfattande i företagets bransch. Under sådana omständigheter kan företaget anta en annan definition av medellång- och/eller långsiktiga tidshorisonter (se ESRS 2 BP-2 punkt 9). |
81. |
Hänvisningar till ”kort sikt”, ”medellång sikt” och ”lång sikt” i ESRS avser den tidshorisont som företaget fastställt enligt bestämmelserna i punkterna 77–80. |
7. Utarbetande och presentation av hållbarhetsinformation
82. |
I detta kapitel finns allmänna krav som ska tillämpas när man utarbetar och presenterar hållbarhetsinformation. |
7.1 Presentation av jämförande information
83. |
Företaget ska lämna jämförande upplysningar om den föregående perioden för alla kvantitativa mått och monetära belopp som offentliggjorts under den aktuella perioden. När det är relevant för att förstå den aktuella periodens hållbarhetsupplysningar, ska företaget även lämna jämförande upplysningar för beskrivande hållbarhetsupplysningar. |
84. |
När företaget rapporterar jämförande upplysningar som skiljer sig från den information som rapporteras under den föregående perioden, ska det lämna upplysningar om
|
85. |
Ibland är det inte praktiskt genomförbart att justera jämförande information för en eller flera tidigare perioder för att uppnå jämförbarhet med aktuell period. Exempelvis har kanske inte uppgifter samlats in under den föregående perioden på ett sådant sätt att det går att antingen i efterhand tillämpa en ny definition av ett mått eller mål, eller i efterhand göra en ny redovisning för att korrigera ett fel i den föregående perioden, och det är kanske inte praktiskt genomförbart att återskapa informationen (se ESRS 2 BP-2). När det inte är praktiskt genomförbart att justera jämförande upplysningar för en eller flera föregående perioder, ska företaget upplysa om den omständigheten. |
86. |
När det krävs i en ESRS att företaget presenterar mer än en jämförande period för ett mått eller en datapunkt, ska kraven i den standarden ha företräde. |
7.2 Källor till osäkerhet i uppskattning och utfall
87. |
När kvantitativa mått och monetära belopp, inklusive information om värdekedjan i tidigare och senare led (se kapitel 5 i denna standard), inte kan mätas direkt utan bara uppskattas, kan det uppstå osäkerhet i mätningarna. |
88. |
Företag ska offentliggöra information som gör det möjligt för användare att förstå de mest betydande osäkerheterna kring de kvantitativa måtten och monetära beloppen som rapporteras i hållbarhetsförklaringen. |
89. |
Att använda rimliga antaganden och uppskattningar, däribland scenarioanalys eller känslighetsanalys, är en nödvändig del i att utarbeta hållbarhetsrelaterad information och gör inte informationen mindre användbar, förutsatt att antagandena och uppskattningarna beskrivs och förklaras korrekt. Inte ens mätningsosäkerhet på hög nivå skulle nödvändigtvis förhindra att ett sådant antagande eller en sådan uppskattning skulle ge användbar information eller uppfylla de kvalitativa egenskaperna för information (se tillägg B till denna standard). |
90. |
Uppgifter och antaganden som används i hållbarhetsförklaringen ska i möjligaste mån vara konsekventa med de motsvarande finansiella uppgifter och antaganden som används i företagets redovisning. |
91. |
I vissa ESRS [utkast] krävs upplysningar med information såsom förklaringar av eventuella framtida händelser med osäker utgång. När företaget bedömer huruvida information om sådana möjliga framtida händelser är väsentlig, ska det hänvisa till kriterierna i kapitel 3 i denna standard och beakta
|
92. |
När företaget bedömer de möjliga utfallen ska det beakta alla relevanta fakta och omständigheter, däribland information om utfall med låg sannolikhet och stora konsekvenser, som sammantaget kan bli väsentliga. Exempelvis kan företaget vara utsatt för åtskilliga konsekvenser eller risker, som var och en skulle kunna orsaka samma typ av störning, t.ex. störningar i företagets leveranskedja. Information om en enskild riskkälla är kanske inte väsentlig om det är mycket osannolikt att störningar från den källan uppstår. Information om den sammantagna risken för att alla källor tillsammans stör leveranskedjan kan dock vara väsentlig (se ESRS 2 BP-2). |
7.3 Uppdatering av upplysningar om händelser efter rapporteringsperiodens slut
93. |
I vissa fall kan företaget få information efter rapporteringsperioden men innan förvaltningsberättelsen har godkänts för utfärdande. Om det i den informationen finns bevis eller insikter om förhållanden som föreligger vid periodens slut, ska företaget där så är lämpligt uppdatera uppskattningarna och hållbarhetsupplysningarna med den nya informationen i åtanke. |
94. |
När det i informationen finns bevis eller insikter om väsentliga transaktioner, andra händelser och förhållanden som uppkommer efter rapporteringsperiodens slut, ska företaget om lämpligt tillhandahålla beskrivande information där man anger att det finns sådana händelser efter årets slut, deras karaktär och deras potentiella konsekvenser. |
7.4 Ändringar av hur hållbarhetsinformation utarbetas eller presenteras
95. |
Definitionen och beräkningen av mått, däribland mått som används för att fastställa mål och övervaka framstegen mot dessa mål, ska vara konsekvent över tid. Företaget ska ange nya jämförande siffror, om inte detta är praktiskt ogenomförbart (se ESRS 2 BP-2) om det har
|
7.5 Rapportering av fel under tidigare perioder
96. |
Företaget ska korrigera väsentliga fel för tidigare perioder genom att ange nya jämförande belopp i upplysningarna för den perioden, om inte detta är praktiskt ogenomförbart. Detta krav omfattar inte rapporteringsperioder före det första året då företaget tillämpar ESRS. |
97. |
Fel för tidigare perioder är utelämnanden från, eller felaktiga angivelser i, företagets hållbarhetsförklaring för en eller flera föregående perioder. Sådana fel uppkommer genom att man inte använder, eller felaktigt använder, pålitlig information som
|
98. |
Sådana fel omfattar effekterna av matematiska misstag, misstag i tillämpningen av definitionerna för mått eller mål, förbiseenden eller misstolkningar av fakta, samt bedrägeri. |
99. |
Potentiella fel under den aktuella perioden som upptäcks under den perioden korrigeras innan förvaltningsberättelsen godkänns för utfärdande. Emellertid upptäcks ibland väsentliga fel först under en efterföljande period. |
100. |
När det inte är praktiskt genomförbart att avgöra hur ett fel påverkar alla tidigare fel som presenteras, ska företaget ange ny jämförande information så att felet blir korrigerat från det tidigaste praktiskt möjliga datumet. När företaget korrigerar upplysningar för en tidigare period, ska det inte använda i efterhand erhållen information, vare sig genom antaganden om vad ledningen skulle haft för avsikter under en tidigare period eller för att uppskatta belopp som angavs under en tidigare period. Detta krav gäller för korrigering av både bakåtblickande och framåtblickande upplysningar. |
101. |
Att korrigera fel är en annan sak än att ändra på uppskattningar. Uppskattningar kan behöva ändras så snart ytterligare information blir känd (se ESRS 2 BP-2). |
7.6 Konsoliderad rapportering och undantag för dotterföretag
102. |
När företaget rapporterar på konsoliderad nivå, ska det utföra sin bedömning av väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter för hela koncernen, oavsett dess juridiska struktur. Det ska säkerställa att alla dotterbolag omfattas på ett sådant sätt att det opartiskt går att identifiera väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter. Kriterier och gränser för att bedöma en konsekvens, risk eller möjlighet som väsentlig ska avgöras utifrån kapitel 3 i denna standard. |
103. |
När företaget identifierar betydande skillnader mellan väsentliga konsekvenser, risker eller möjligheter på koncernnivå och väsentliga konsekvenser, risker eller möjligheter hos ett eller flera av sina dotterföretag, ska företaget ge en lämplig beskrivning av det eller de berörda dotterföretagens konsekvenser, risker och möjligheter. |
104. |
När företaget bedömer huruvida skillnaderna mellan väsentliga konsekvenser, risker eller möjligheter på koncernnivå och väsentliga konsekvenser, risker eller möjligheter hos ett eller flera av dess dotterföretag är betydande, kan det ta olika omständigheter i beaktande, såsom huruvida dotterföretaget eller dotterföretagen är verksamma i en annan sektor än resten av koncernen eller de omständigheter som anges i avsnitt 3.7 Uppdelningsnivå. |
7.7 Sekretessbelagd och känslig information samt information om immateriella rättigheter, know-how eller resultat av innovation
105. |
Företaget är inte skyldigt att lämna ut sekretessbelagd eller känslig information, även om denna information anses vara väsentlig. |
106. |
När företaget lämnar upplysningar om sin strategi, sina planer och sina åtgärder och det finns viss information om immateriella rättigheter, know-how eller resultat av innovation som är relevant för att uppfylla syftet med ett upplysningskrav, får företaget ändå utelämna just den informationen om
|
107. |
Om företaget utelämnar sekretessbelagd eller känslig information, eller viss information om immateriella rättigheter, know-how eller resultat av innovation på grund av att den uppfyller kriterierna i föregående punkt, ska det uppfylla upplysningskravet genom att lämna alla andra nödvändiga uppgifter. |
108. |
Företaget ska göra alla rimliga ansträngningar för att se till att det utöver utelämnandet av den sekretessbelagda eller känsliga informationen, eller informationen om immateriella rättigheter, know-how eller resultat av information, inte skadar den övergripande relevansen av offentliggörandet i fråga. |
7.8 Rapportering av möjligheter
109. |
Vid rapportering av möjligheter bör upplysningen bestå av beskrivande information som gör att läsaren kan förstå möjligheten för företaget eller hela sektorn. När företaget rapporterar om möjligheter ska det ta i beaktande hur väsentlig den information är som ska lämnas. Här ska företaget bland flera andra faktorer beakta
|
8. Hållbarhetsförklaringens struktur
110. |
I detta kapitel anges grunden för att presentera information om hållbarhetsfrågor som utarbetats i överensstämmelse med artiklarna 19a och 29a i direktiv 2013/34/EU (dvs. hållbarhetsförklaringen) i företagets förvaltningsberättelse. Sådan information presenteras i ett särskilt avsnitt i förvaltningsberättelsen, som kallas för hållbarhetsförklaringar. I tillägg F Exempel på hållbarhetsförklaringens struktur enligt ESRS-standarder i denna standard finns ett illustrativt exempel på en hållbarhetsförklaring som är strukturerad enligt kraven i detta kapitel. |
8.1. Allmänt presentationskrav
111. |
Hållbarhetsinformation ska presenteras
|
8.2 Hållbarhetsförklaringens innehåll och struktur
112. |
Med undantag för möjligheten att införliva information genom hänvisning i enlighet med avsnitt 9.1 Införlivande genom hänvisning i denna standard, ska företaget rapportera alla tillämpliga upplysningar som krävs i ESRS enligt kapitel 1 i denna standard, inom ett enda avsnitt i förvaltningsberättelsen. |
113. |
Företaget ska i sin hållbarhetsförklaring inkludera upplysningar enligt artikel 8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (8) och kommissionens delegerade förordningar som specificerar innehållet i och modaliteterna för dessa upplysningar. Företaget ska se till att dessa upplysningar kan identifieras separat i hållbarhetsförklaringen. Upplysningarna om vart och ett av de miljömål som anges i taxonomiförordningen ska presenteras tillsammans i en tydligt identifierbar del av miljöavsnittet i hållbarhetsförklaringen. Dessa upplysningar omfattas inte av ESRS-bestämmelserna med undantag för denna punkt och den första meningen i punkt 115 i denna standard. |
114. |
Om företaget i sin hållbarhetsförklaring inkluderar ytterligare upplysningar som härrör från i) annan lagstiftning som kräver att företaget lämnar hållbarhetsinformation, eller ii) allmänt accepterade standarder och ramar för hållbarhetsrapportering, inklusive icke-obligatorisk vägledning och sektorsspecifik vägledning, som offentliggjorts av andra standardiseringsorgan (t.ex. tekniskt material som utfärdats av International Sustainability Standards Board eller Global Reporting Initiative), ska sådana upplysningar
|
115. |
Företaget ska strukturera sin hållbarhetsförklaring i fyra delar i följande ordning: allmän information, miljöinformation (inbegripet upplysningar enligt artikel 8 i förordning 2020/852), information om samhällsansvar och information om (bolags)styrning. När information som lämnas i en del omfattar information som ska rapporteras i en annan del, får företaget, med respekt för bestämmelsen i avsnitt 3.6 Väsentliga konsekvenser eller risker som uppkommer genom åtgärder för att behandla hållbarhetsfrågor i denna standard, hänvisa i en del till information som presenteras i en annan del, för att undvika dubblering. Företaget får använda den detaljerade struktur som illustreras i tillägg F i denna standard. |
116. |
De upplysningar som krävs i sektorspecifika ESRS ska grupperas efter rapporteringsområde och i tillämpliga fall efter hållbarhetsämne. De ska presenteras tillsammans med de upplysningar som krävs i ESRS 2 och motsvarande tematiska ESRS. |
117. |
När företaget tar fram väsentliga enhetsspecifika upplysningar i enlighet med avsnitt 11 ska det rapportera dessa upplysningar tillsammans med de mest relevanta sektorsövergripande och sektorspecifika upplysningarna. |
9. Kopplingar till andra delar av företags redovisning och anknuten information
118. |
Företaget ska tillhandahålla information så att användare av dess hållbarhetsförklaring kan bedöma kopplingarna mellan olika slags information i förklaringen, och kopplingarna mellan informationen i hållbarhetsförklaringen och annan information som företaget redovisar i andra delar av sin företagsrapportering. |
9.1 Införlivande genom hänvisning
119. |
Förutsatt att villkoren i punkt 120 är uppfyllda, får information som föreskrivs i ett upplysningskrav i en ESRS, däribland en särskild datapunkt som föreskrivs i ett upplysningskrav, införlivas i hållbarhetsförklaringen genom hänvisning till
|
120. |
Företaget får införliva upplysningar genom hänvisning till de dokument eller delar av dokument som förtecknas i punkt 119, förutsatt att de upplysningar som införlivas genom hänvisning
|
121. |
Förutsatt att villkoren i punkt 120 är uppfyllda, kan information som föreskrivs i ett upplysningskrav i en ESRS, däribland en särskild datapunkt som föreskrivs i ett upplysningskrav, införlivas i hållbarhetsförklaringen genom hänvisning till den rapport som företaget utarbetat enligt EU:s miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas), förordning (EU) nr 1221/2009 (12). I så fall ska företaget säkerställa att informationen som införlivas genom hänvisning tas fram med samma grund för utarbetande av information som i ESRS, däribland omfattning av konsolidering och behandling av information om värdekedjan. |
122. |
När företaget utarbetar sin hållbarhetsförklaring med hjälp av införlivande genom hänvisning, ska det beakta hur sammanhållen den rapporterade informationen är överlag, och säkerställa att införlivandet genom hänvisning inte gör hållbarhetsförklaringarna mindre läsbara. Tillägg G Exempel på införlivande genom hänvisning i denna standard är ett illustrerande exempel på införlivande genom hänvisning (se ESRS 2 BP-2). |
9.2 Anknuten information och anknytning till bokslut
123. |
Företaget ska beskriva hur olika informationsuppgifter är kopplade till varandra. För att göra det kan det krävas att beskrivande information om bolagsstyrning, strategi och riskhantering anknyts till relaterade mått och mål. När det tillhandahåller anknuten information kan företaget t.ex. behöva förklara vad dess strategi har för effekt eller sannolik effekt på dess bokslut eller finansieringsplaner, eller förklara hur dess strategi är kopplad till mått och mål som används för att mäta framstegen i förhållande till prestationen. Dessutom kan företaget behöva förklara hur dess användning av naturresurser och förändringar i dess leveranskedja skulle kunna förstärka, ändra eller minska dess väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter. Det kan behöva koppla denna information till information om de nuvarande eller förväntade finansiella effekterna på dess produktionskostnader, dess strategiska reaktion för att begränsa sådana konsekvenser eller risker och dess investeringar i nya tillgångar med anledning av detta. Företaget kan också behöva koppla beskrivande information till relaterade mått och mål och till information i de finansiella rapporterna. Information som beskriver anknytningar ska vara klar och tydlig. |
124. |
Om hållbarhetsförklaringen innehåller monetära belopp eller andra kvantitativa datapunkter som överskrider ett tröskelvärde för väsentlighet och som presenteras i boksluten (direkt konnektivitet mellan information som redovisas i hållbarhetsförklaringen och information som redovisas i boksluten), ska företaget inkludera en hänvisning till den relevanta punkt i sina bokslut där motsvarande information kan hittas. |
125. |
Hållbarhetsförklaringen får innehålla monetära belopp eller andra kvantitativa datapunkter som överskrider ett tröskelvärde för väsentlighet och som antingen är en aggregering av, eller en del av, monetära belopp eller kvantitativa uppgifter som presenteras i företagets bokslut (indirekt konnektivitet mellan information som lämnas i hållbarhetsförklaringen och information som lämnas i boksluten). Om så är fallet ska företaget förklara hur dessa belopp eller datapunkter i hållbarhetsförklaringen hör samman med de mest relevanta beloppen som presenteras i boksluten. Denna upplysning ska innehålla en hänvisning till den post och/eller de relevanta stycken i dess bokslut där motsvarande information återfinns. I förekommande fall kan en avstämning göras som får presenteras i tabellform. |
126. |
När det gäller information som inte omfattas av punkterna 124 och 125 ska företaget, på grundval av en tröskel för väsentlighet, förklara överensstämmelsen mellan betydande uppgifter, antaganden och kvalitativ information i sin hållbarhetsförklaring och motsvarande uppgifter, antaganden och kvalitativ information i boksluten. Detta kan inträffa när hållbarhetsförklaringen innehåller
|
127. |
Konsekvens enligt vad som krävs i punkt 126 ska vara på enskilda datapunkters nivå och ska innehålla en hänvisning till relevant post/stycke i noterna i boksluten. När väsentliga uppgifter, antaganden och kvalitativ information inte är konsekventa, ska företaget uppge den omständigheten och förklara anledningen. |
128. |
Exempel på poster för vilka förklaringen i punkt 126 krävs:
|
129. |
Tematiska och sektorspecifika ESRS kan innehålla krav på att för vissa upplysningskrav inkludera avstämningar eller illustrera uppgifters konsekvens och antaganden. I sådana fall ska kraven i dessa ESRS ha företräde. |
10 Övergångsbestämmelser
10.1 Övergångsbestämmelse angående enhetsspecifika upplysningar
130. |
Allt eftersom det utformas fler upplysningskrav förväntas det att fler hållbarhetsfrågor omfattas av ESRS. Behovet av enhetsspecifika upplysningar förväntas därför minska över tiden, särskilt tack vare framtida antagande av sektorsspecifika standarder. |
131. |
När företaget definierar sina enhetsspecifika upplysningar kan det anta övergångsåtgärder för att utarbeta dem i sina första tre årliga hållbarhetsförklaringar, och kan då som en prioritering
|
10.2 Övergångsbestämmelse angående kapitel 5 Värdekedja
132. |
Under de första tre åren då företaget rapporterar hållbarhet enligt ESRS ska företaget, om en del av den nödvändiga informationen om värdekedjan i tidigare och senare led inte är tillgänglig, förklara de insatser som gjorts för att erhålla informationen om värdekedjan i tidigare och senare led, anledningarna till att den informationen inte kunde anskaffas samt företagets planer för att skaffa sådan information i framtiden. |
133. |
För att ta hänsyn till de svårigheter som företag kan stöta på vid insamling av information och för att begränsa bördan för små och medelstora företag som ingår i värdekedjan, gäller under de första tre åren då ett företag rapporterar hållbarhet enligt ESRS:
|
134. |
Punkterna 132 och 133 gäller oavsett om den relevanta aktören i värdekedjan är ett litet eller medelstort företag eller inte. |
135. |
Med början det fjärde året av dess rapportering enligt ESRS, ska företaget inkludera information om värdekedjan i tidigare och senare led enligt punkt 63. Här kommer inte den information som enligt ESRS måste erhållas från små och medelstora företag i företagets värdekedja i tidigare och/eller senare led att överskrida innehållet i den kommande ESRS för börsnoterade små och medelstora företag. |
10.3 Övergångsbestämmelse angående avsnitt 7.1 Presentation av jämförande information
136. |
För att underlätta den första tillämpningen av denna standard är företaget inte skyldigt att lämna den jämförande information som krävs i avsnitt 7.1 Presentation av jämförande information under det första året av utarbetandet av hållbarhetsförklaringen enligt ESRS. För upplysningskrav enligt tillägg C Förteckning över infasade upplysningskrav gäller denna övergångsbestämmelse med hänvisning till det första året för obligatorisk tillämpning av det infasade upplysningskravet. |
10.4 Övergångsbestämmelse: Förteckning över upplysningskrav som fasas in
137. |
I tillägg C Förteckning över infasade upplysningskrav i denna standard fastställs bestämmelser för infasning av upplysningskraven eller datapunkter i upplysningskrav i ESRS som får utelämnas eller som inte är tillämpliga under det första året då det utarbetas hållbarhetsförklaringar enligt ESRS. |
Tillägg A
Tillämpningskrav (AR)
Denna bilaga är en integrerad del av ESRS 1 och har samma ställning som andra delar av standarden.
Enhetsspecifika upplysningar
AR 1. |
Genom de enhetsspecifika upplysningarna ska användarna kunna förstå konsekvenser som företaget förorsakar, och företagets risker och möjligheter, när det gäller frågor om miljö, samhällsansvar (sociala frågor) och (bolags)styrning. |
AR 2. |
När företaget tar fram enhetsspecifika upplysningar ska det säkerställa
|
AR 3. |
När företaget avgör hur användbara mått är för att ta med i dess enhetsspecifika upplysningar, ska det beakta följande:
|
AR 4. |
När företaget tar fram sina enhetsspecifika upplysningar ska det noga beakta följande:
|
AR 5. |
Det går att hämta ytterligare vägledning för att ta fram enhetsspecifika upplysningar genom att beakta den information som krävs enligt tematiska ESRS som tar upp liknande hållbarhetsfrågor. |
Det dubbla väsentlighetsperspektivet
Intressenter och hur relevanta de är för processen att bedöma väsentlighet
AR 6. |
Utöver de kategorier av intressenter som förtecknas i punkt 22 är de vanliga kategorierna av intressenter anställda och andra arbetstagare, leverantörer, konsumenter, kunder, slutanvändare, lokalsamhällen och sårbara grupper, samt myndigheter, däribland regleringsmyndigheter, tillsynsmyndigheter och centralbanker. |
AR 7. |
Naturen kan anses vara en tyst intressent. I det fallet kan ekologiska uppgifter och uppgifter om bevarande av arter ligga till grund för företagets väsentlighetsbedömning. |
AR 8. |
Väsentlighetsbedömningen ska genomsyras av dialog med påverkade intressenter. Företaget kan ha kontakt med påverkade intressenter eller deras företrädare (såsom anställda eller fackföreningar), tillsammans med användare av hållbarhetsrapportering och andra sakkunniga, som ger underlag eller återkoppling om företagets slutsatser beträffande väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter. |
Bedömning av konsekventiell väsentlighet
AR 9. |
När företaget bedömer konsekventiell väsentlighet och avgör de väsentliga frågor som ska rapporteras, ska det beakta följande tre steg:
|
Kännetecken för allvarlighetsgrad
AR 10. |
Allvarlighetsgraden avgörs av följande faktorer:
|
AR 11. |
Vilken som helst av de tre kännetecknen (skala, omfattning och återställbarhet) kan göra en negativ konsekvens svår. I händelse av potentiella negativa konsekvenser för mänskliga rättigheter beaktas konsekvensens allvarlighetsgrad före dess sannolikhet. |
Konsekvenser kopplade till företaget
AR 12. |
Illustration:
|
Bedömning av finansiell väsentlighet
AR 13. |
Följande är exempel på hur konsekvenser och beroendeförhållanden är källor till risker eller möjligheter:
|
AR 14. |
Identifieringen av risker och möjligheter som påverkar eller som rimligtvis kan förväntas påverka företagets finansiella ställning, finansiella resultat, kassaflöden, tillgång till finansiering eller kapitalkostnader på kort, medellång och lång sikt är utgångspunkten för bedömningen av finansiell väsentlighet. I detta sammanhang ska företaget beakta
|
AR 15. |
När företaget har identifierat sina risker och möjligheter ska det avgöra vilka av dem som är väsentliga för rapportering. Detta ska bygga på en kombination av (i) sannolikheten för inträffande, och (ii) de finansiella effekternas potentiella storlek, fastställd utifrån lämpliga gränsvärden. I detta steg ska företaget beakta hur dessa risker och möjligheter bidrar till finansiella effekter på kort, medellång och lång sikt, på grundval av
|
Hållbarhetsfrågor som ska inkluderas i väsentlighetsbedömningen
AR 16. |
När företaget utför sin väsentlighetsbedömning ska det beakta följande förteckning över hållbarhetsfrågor som omfattas av de tematiska ESRS. När en viss hållbarhetsfråga i denna förteckning till följd av företagets väsentlighetsbedömning (se ESRS 2 IRO-1) bedöms som väsentlig, ska företaget rapportera i enlighet med motsvarande upplysningskrav i den relevanta tematiska ESRS. Att använda denna förteckning ersätter inte processen med att fastställa väsentliga frågor. Denna förteckning är ett verktyg till stöd för företagets väsentlighetsbedömning. Företaget behöver fortfarande ta hänsyn till sina egna specifika omständigheter när det fastställer sina väsentliga frågor. Företaget ska också, om nödvändigt, ta fram enhetsspecifika upplysningar om väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter som inte omfattas av ESRS enligt beskrivningen i punkt 11 i denna standard.
|
Uppskattning genom sektorsgenomsnitt och substitutmått
AR 17. |
Om företaget inte kan samla in information om värdekedjan i tidigare och senare led enligt punkt 63 efter att ha gjort rimliga ansträngningar, ska det uppskatta den information som ska rapporteras med hjälp av all rimlig och stödjande information som företaget har tillgång till på rapporteringsdagen utan onödig kostnad eller ansträngning. Detta omfattar men är inte begränsat till intern och extern information, såsom uppgifter från indirekta källor, uppgifter om genomsnittsvärden i sektorn, stickprovsanalyser, marknadsuppgifter och uppgifter från jämförelsegrupper, andra substitutmått eller utgiftsbaserade uppgifter. |
Hållbarhetsförklaringens innehåll och struktur
AR 18. |
Som illustration för punkt 115 avsnitt 8.2 Hållbarhetsförklaringens innehåll och struktur i denna standard, kan ett företag som redovisar miljöfrågor och sociala frågor i samma policy göra korshänvisningar. Det innebär att företaget kan rapportera om policyn i sina miljöupplysningar och korshänvisa till den från de relevanta sociala upplysningarna eller tvärtom. Det är tillåtet att konsoliderat presentera policyer för flera ämnen samtidigt. |
Tillägg B
Informationens kvalitativa egenskaper (QC)
Denna bilaga är en integrerad del av ESRS 1 och har samma ställning som andra delar av standarden. I detta tillägg anges de kvalitativa egenskaper som ska uppfyllas av den information som presenteras i hållbarhetsförklaringen som utarbetas enligt ESRS.
Relevans
QC 1. |
Hållbarhetsinformation är relevant när den kan göra skillnad för vad användarna beslutar enligt en metod med dubbel väsentlighet (se kapitel 3 i denna standard). |
QC 2. |
Information kan göra skillnad för ett beslut även om vissa användare väljer att inte utnyttja den eller redan är medvetna om den genom andra källor. Hållbarhetsinformation kan påverka användares beslut om den har förutsägande värde, bekräftande värde eller båda. Information har förutsägande värde om den kan användas som underlag i processer som användarna tillämpar för att förutsäga framtida utfall. Hållbarhetsinformation behöver inte vara en förutsägelse eller prognos för att ha förutsägande värde, utan har snarare förutsägande värde om användarna tillämpar den för att göra egna förutsägelser. |
QC 3. |
Information har bekräftande värde om den ger återkoppling om (bekräftar eller ändrar) tidigare bedömningar. |
QC 4. |
Väsentlighet är en enhetsspecifik aspekt av relevans som bygger på karaktären eller storleksgraden, eller båda, hos de saker informationen gäller, enligt bedömningen i samband med företagets hållbarhetsrapportering (se kapitel 3 i denna standard). |
Trogen återgivning
QC 5. |
För att vara användbar måste informationen inte bara återge relevanta företeelser utan även troget återge själva kärnan i de företeelser den gör anspråk på att återge. Trogen återgivning kräver att informationen är (i) fullständig, (ii) neutral och (iii) felfri. |
QC 6. |
I en fullständig beskrivning av en konsekvens, risk eller möjlighet ingår all väsentlig information som användarna behöver för att förstå denna konsekvens, risk eller möjlighet. Där ingår hur företaget har anpassat sin strategi, riskhantering och styrning för att bemöta konsekvensen, risken eller möjligheten, samt de mått som identifieras för att sätta upp mål och mäta resultat. |
QC 7. |
I en neutral beskrivning är informationen utvald eller utlämnad på ett helt opartiskt sätt. Information är neutral om den inte är skev, viktad, betonad, nedtonad eller på annat sätt manipulerad så att användarna mer sannolikt ska uppfatta informationen som gynnsam eller ogynnsam. Den ska vara balanserad så att den omfattar gynnsamma/positiva och ogynnsamma/negativa aspekter. Både negativa och positiva väsentliga konsekvenser ur ett konsekventiellt väsentlighetsperspektiv, och väsentliga risker och möjligheter ur ett finansiellt väsentlighetsperspektiv, ska uppmärksammas lika mycket. All ambitionsrelaterad hållbarhetsinformation, exempelvis mål eller planer, ska innehålla både själva ambitionerna och faktorer som skulle kunna hindra företaget från att uppfylla de ambitionerna, så att beskrivningen blir neutral. |
QC 8. |
Neutraliteten underbyggs genom att utöva försiktighet, vilket är att iaktta varsamhet när man gör bedömningar under osäkra förhållanden. Information får inte avräknas eller kompenseras för att bli neutral. Att iaktta försiktighet innebär att möjligheterna inte överskattas och riskerna inte underskattas. På samma sätt gör iakttagandet av försiktighet att man inte kan underskatta möjligheter eller överskatta risker. Företaget får presentera avräknad information, utöver bruttovärden, om presentationen inte döljer relevant information och om den innehåller en tydlig förklaring av avräkningens effekter och av skälen till avräkningen. |
QC 9. |
Information kan vara korrekt utan att vara fullkomligt exakt i alla avseenden. Korrekt information förutsätter att företaget har genomfört adekvata processer och interna kontroller för att undvika väsentliga fel eller väsentliga felaktigheter. Uppskattningar ska därför presenteras med tydlig tonvikt på sina möjliga begränsningar och tillhörande osäkerhet (se avsnitt 7.2 i denna standard). Hur stor exakthet som behövs och går att uppnå, och vilka faktorer som gör informationen korrekt, beror på informationens karaktär och karaktären på de frågor den behandlar. Exempelvis krävs det för korrekthet att
|
Jämförbarhet
QC 10. |
Hållbarhetsinformation är jämförbar när det går att jämföra den med information som företaget tillhandahållit under tidigare perioder, och med information som tillhandahållits av andra företag, i synnerhet de med liknande verksamheter eller som arbetar i samma bransch. En referenspunkt för jämförelse kan vara ett mål, en baslinje, ett referensvärde för branschen, jämförbar information från antingen andra företag eller en internationellt erkänd organisation etc. |
QC 11. |
Konsekvens är besläktat med jämförbarhet, men är inte samma sak. Med konsekvens menas att företaget och andra företag använder samma strategier eller metoder för samma hållbarhetsfråga från en period till en annan. Konsekvens bidrar till att uppnå målet jämförbarhet. |
QC 12. |
Jämförbarhet är inte lika med enhetlighet. För att information ska vara jämförbar ska liknande beståndsdelar se lika ut och olika beståndsdelar se olika ut. Hållbarhetsinformation blir inte mer jämförbar av att man får olika saker att verka lika, på samma sätt som den inte blir det när man får liknande saker att verka olika. |
Verifierbarhet
QC 13. |
Genom verifierbarhet blir användarna tillförsäkrade om att information är fullständig, neutral och korrekt. Hållbarhetsinformation är verifierbar om det är möjligt att bestyrka själva informationen eller det underlag som använts för att få fram den. |
QC 14. |
Verifierbarhet innebär att olika kunniga och oberoende observatörer kan nå konsensus, om än inte nödvändigtvis en fullständig överenskommelse, om att en viss beskrivning är en trogen återgivning. Hållbarhetsinformation ska tillhandahållas på ett sätt som stärker dess verifierbarhet, t.ex. genom
|
QC 15. |
En del hållbarhetsinformation blir i form av förklaringar eller framåtblickande information. Sådana upplysningar kan underbyggas genom att troget återge på faktamässiga grunder t.ex. företagets strategier, planer och riskanalyser. För att hjälpa användarna avgöra om de ska använda sådan information, ska företaget beskriva de bakomliggande antagandena och metoderna för att ta fram informationen, samt andra faktorer med belägg för att den återspeglar företagets faktiska planer eller beslut. |
Förståelighet
QC 16. |
Hållbarhetsinformation är förståelig när den är tydlig och koncis. Förståelig information gör det möjligt för varje rimligt kunnig användare att med lätthet begripa den information som förmedlas. |
QC 17. |
För att hållbarhetsupplysningar ska vara koncisa behöver de (a) undvika allmän ”mall”-information, som inte är specifik för företaget, (b) undvika onödig dubblering av information, såsom information som redan tillhandahållits i bokslut, och (c) vara på ett tydligt språk med välstrukturerade meningar och stycken. Koncisa upplysningar får bara innehålla väsentlig information. Kompletterande information som presenteras i enlighet med punkt 113 ska tillhandahållas på ett sådant sätt att väsentlig information inte döljs. |
QC 18. |
Tydligheten kan förbättras genom att information om utveckling under rapporteringsperioden åtskiljs från ”ständig” information som förblir relativt oförändrad från en period till nästa. Detta kan t.ex. göras genom att inslag i företagets hållbarhetsrelaterade styrnings- och riskhanteringsprocesser som har ändrats sedan den föregående rapporteringsperioden beskrivs separat från dem som förblivit oförändrade. |
QC 19. |
Hållbarhetsupplysningars fullständighet, tydlighet och jämförbarhet bygger alla på att informationen presenteras som en sammanhängande helhet. För att hållbarhetsupplysningar ska vara sammanhängande ska de presenteras på ett sådant sätt att sammanhanget och kopplingarna mellan den besläktade informationen förklaras. Sammanhang kräver också att företaget tillhandahåller information på ett sådant sätt att användarna kan koppla information om dess hållbarhetsrelaterade konsekvenser, risker och möjligheter till informationen i företagets bokslut. |
QC 20. |
Om hållbarhetsrelaterade risker och möjligheter som diskuteras i boksluten har följder för hållbarhetsrapporteringen, ska företaget i hållbarhetsförklaringen inkludera den information som användarna behöver för att bedöma dessa följder och presentera lämpliga kopplingar till boksluten (se kapitel 9 i denna standard [utkast]). Nivån för information, detaljrikedom och teknikaliteter ska anpassas efter användarnas behov och förväntningar. Förkortningar ska undvikas och måttenheterna ska definieras och anges. |
Tillägg C
Förteckning över infasade upplysningskrav
Denna bilaga är en integrerad del av ESRS 1 och har samma ställning som andra delar av standarden.
ESRS |
Upplysningskrav |
Upplysningskravets fullständiga benämning |
Infasningsdatum eller datum för ikraftträdande (inklusive första året) |
ESRS 2 |
SBM-1 |
Strategi, affärsmodell och värdekedja |
Företaget ska rapportera de uppgifter som föreskrivs i ESRS 2 SBM-1 punkt 40 b (uppdelning av totala intäkter efter betydande ESRS-sektor), och 40 c (förteckning över ytterligare betydande ESRS-sektorer) med början från det tillämpningsdatum som anges i kommissionens delegerade akt som ska antas i enlighet med artikel 29b.1 tredje stycket led ii i direktiv 2013/34/EU. |
ESRS 2 |
SBM-3 |
Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell |
Företaget får utelämna den information som föreskrivs i ESRS 2 SBM-3 punkt 48 e (förväntade finansiella effekter) under det första år då det utarbetar sin hållbarhetsförklaring. Företaget behöver följa ESRS 2 SBM-3 punkt 48 e enbart genom att rapportera kvalitativa uppgifter, under de första tre år då det utarbetar sin hållbarhetsförklaring, om det är praktiskt ogenomförbart att utarbeta kvalitativa uppgifter. |
ESRS E1 |
E1-6 |
Upplysningskrav E1-6 – Bruttoväxthusgasutsläpp inom scope 1, 2, 3 och totala växthusgasutsläpp |
Företag eller koncerner som i balansräkningen på rapporteringsdatumet inte överskrider det genomsnittliga antalet 750 anställda under räkenskapsåret (i tillämpliga fall på koncernnivå) får utelämna datapunkterna om utsläpp inom scope 3 och de totala växthusgasutsläppen under det första året som de utarbetar sin hållbarhetsförklaring. |
ESRS E1 |
E1-9 |
Förväntade finansiella effekter genom väsentliga fysiska risker och omställningsrisker och potentiella klimatrelaterade möjligheter |
Företaget får utelämna den information som föreskrivs i ESRS E1-9 under det första år då det utarbetar sin hållbarhetsförklaring. Företaget behöver följa ESRS E1-9 enbart genom att rapportera kvalitativa uppgifter, under de första tre år då det utarbetar sin hållbarhetsförklaring, om det är praktiskt ogenomförbart att utarbeta kvalitativa uppgifter. |
ESRS E2 |
E2-6 |
Förväntade finansiella effekter genom föroreningsrelaterade konsekvenser, risker och möjligheter |
Företaget får utelämna den information som föreskrivs i ESRS E2-6 under det första år då det utarbetar sin hållbarhetsförklaring. Med undantag för den information som föreskrivs i punkt 40 b om drifts- och kapitalkostnader som inträffat under rapporteringsperioden i samband med större incidenter och deposition, får företaget följa ESRS E2-6 och rapportera endast kvalitativa upplysningar under de tre första åren av utarbetandet av sin hållbarhetsförklaring. |
ESRS E3 |
E3-5 |
Förväntade finansiella effekter av konsekvenser, risker och möjligheter som har att göra med vattenresurser eller marina resurser |
Företaget får utesluta informationen som anges i ESRS E3-5 för det första år då det utarbetar sin hållbarhetsförklaring. Företaget får följa ESRS E3-5 och rapportera endast kvalitativa upplysningar under de tre första åren av utarbetandet av sin hållbarhetsförklaring. |
ESRS E4 |
Alla upplysningskrav |
Alla upplysningskrav |
Företag eller koncerner som i balansräkningen på rapporteringsdatumet inte överskrider det genomsnittliga antalet 750 anställda under räkenskapsåret (i tillämpliga fall på koncernnivå) får utelämna den information som anges i upplysningskraven i ESRS E4 under de första två åren av utarbetandet av sin hållbarhetsförklaring. |
ESRS E4 |
E4-6 |
Förväntade finansiella effekter av konsekvenser, risker och möjligheter som har att göra med biologisk mångfald och ekosystem |
Företaget får utelämna den information som föreskrivs i ESRS E4-6 under det första år då det utarbetar sin hållbarhetsförklaring. Företaget får följa ESRS E4-6 och rapportera enbart kvalitativa upplysningar, under de tre första år då det utarbetar sin hållbarhetsförklaring. |
ESRS E5 |
E5-6 |
Förväntade finansiella effekter av konsekvenser, risker och möjligheter som har att göra med resursanvändning |
Företaget får utelämna den information som föreskrivs i ESRS E5-6 under det första år då det utarbetar sin hållbarhetsförklaring. Företaget får följa ESRS E5-6 och rapportera enbart kvalitativa upplysningar, under de tre första år då det utarbetar sin hållbarhetsförklaring. |
ESRS S1 |
Alla upplysningskrav |
Alla upplysningskrav |
Företag eller koncerner som i balansräkningen på rapporteringsdagen inte överskrider det genomsnittliga antalet 750 anställda under räkenskapsåret (i förekommande fall på koncernnivå) får utelämna den information som anges i upplysningskraven för ESRS S1 under det första år då de utarbetar sin hållbarhetsförklaring. |
ESRS S1 |
S1-7 |
Uppgifter om företagets egna arbetskraft som inte är anställda |
Företaget får utelämna rapportering för alla datapunkter i detta upplysningskrav under det första år då det utarbetar sin hållbarhetsförklaring. |
ESRS S1 |
S1-8 |
Kollektivförhandlingarnas omfattning och social dialog |
Företaget kan utelämna detta upplysningskrav med avseende på sina egna anställda i länder utanför EES under det första år då det utarbetar sin hållbarhetsförklaring. |
ESRS S1 |
S1-11 |
Socialt skydd |
Företaget får utelämna den information som föreskrivs i ESRS S1-11 under det första år då det utarbetar sin hållbarhetsförklaring. |
ESRS S1 |
S1–12 |
Andel anställda med funktionsnedsättning |
Företaget får utelämna den information som föreskrivs i ESRS S1-12 under det första år då det utarbetar sin hållbarhetsförklaring. |
ESRS S1 |
S1-13 |
Utbildning och kompetensutveckling |
Företaget får utelämna den information som föreskrivs i ESRS S1-13 under det första år då det utarbetar sin hållbarhetsförklaring. |
ESRS S1 |
S1–14 |
Arbetsmiljö |
Företaget får utelämna datapunkterna om fall av arbetsrelaterad ohälsa och antalet förlorade dagar till följd av skador, olyckor, dödsfall och arbetsrelaterad ohälsa under det första år då det utarbetar sin hållbarhetsförklaring. |
ESRS S1 |
S1–14 |
Arbetsmiljö |
Företaget får utelämna rapportering om icke-anställda medarbetare under det första år då det utarbetar sin hållbarhetsförklaring. |
ESRS S1 |
S1-15 |
Balans mellan arbete och privatliv |
Företaget får utelämna den information som föreskrivs i ESRS S1-15 under det första år då det utarbetar sin hållbarhetsförklaring. |
ESRS S2 |
Alla upplysningskrav |
Alla upplysningskrav |
Företag eller koncerner som i balansräkningen på rapporteringsdatumet inte överskrider det genomsnittliga antalet 750 anställda under räkenskapsåret (i tillämpliga fall på koncernnivå) får utelämna den information som anges i upplysningskraven i ESRS S2 under de första två åren av utarbetandet av sin hållbarhetsförklaring. |
ESRS S3 |
Alla upplysningskrav |
Alla upplysningskrav |
Företag eller koncerner som i balansräkningen på rapporteringsdatumet inte överskrider det genomsnittliga antalet 750 anställda under räkenskapsåret (i tillämpliga fall på koncernnivå) får utelämna den information som anges i upplysningskraven i ESRS S3 under de första två åren av utarbetandet av sin hållbarhetsförklaring. |
ESRS S4 |
Alla upplysningskrav |
Alla upplysningskrav |
Företag eller koncerner som i balansräkningen på rapporteringsdatumet inte överskrider det genomsnittliga antalet 750 anställda under räkenskapsåret (i tillämpliga fall på koncernnivå) får utelämna den information som anges i upplysningskraven i ESRS S4 under de första två åren av utarbetandet av sin hållbarhetsförklaring. |
Tillägg D
Hållbarhetsförklaringens struktur enligt ESRS-standarder
Detta tillägg är en integrerad del av ESRS 1 och har samma rättsverkan som de andra delarna av standarden med avseende på den rapportering i fyra delar som beskrivs i punkt 115.
Del av förvaltningsberättelsen |
Kod för ESRS |
Titel |
||
|
ESRS 2 |
Allmänna upplysningar, inklusive information som tillhandahålls enligt tillämpningskraven i de tematiska ESRS som förtecknas i ESRS 2 tillägg C. |
||
|
Ej tillämpligt |
Upplysningar enligt artikel 8 i förordning (EU) 2020/852 (Taxonomiförordningen) |
||
|
ESRS E1 |
Klimatförändringar |
||
|
ESRS E2 |
Förorening |
||
|
ESRS E3 |
Vattenresurser och marina resurser |
||
|
ESRS E4 |
Biologisk mångfald och ekosystem |
||
|
ESRS E5 |
Resursanvändning och cirkulär ekonomi |
||
|
ESRS S1 |
Den egna arbetskraften |
||
|
ESRS S2 |
Arbetstagare i värdekedjan |
||
|
ESRS S3 |
Påverkade samhällen |
||
|
ESRS S4 |
Konsumenter och slutanvändare |
||
|
ESRS G1 |
Ansvarsfullt företagande |
Tillägg E
Flödesschema för att fastställa upplysningar inom ramen för ESRS
Väsentlighetsbedömning är utgångspunkten för hållbarhetsrapportering inom ramen för ESRS. Detta tillägg ger en icke-bindande illustration av den bedömning av konsekventiell väsentlighet och finansiell väsentlighet som beskrivs i kapitel 3. IRO-1 i avsnitt 4.1 i ESRS 2 innehåller allmänna upplysningskrav om företagets process för att identifiera konsekvenser, risker och möjligheter och bedöma deras väsentlighet. SBM-3 i ESRS 2 innehåller allmänna upplysningskrav om de väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter som följer av företagets väsentlighetsbedömning. Företaget kan utelämna alla upplysningskrav i en tematisk standard om det bedömer att ämnet i fråga inte är väsentligt. I sådana fall får det lämna en kort förklaring av slutsatserna från väsentlighetsbedömningen för det ämnet men måste ge en detaljerad förklaring om det gäller ESRS E1 klimatförändringar (IRO-2 ESRS 2). ESRS fastställer upplysningskrav, inte beteendekrav. Upplysningskrav i samband med åtgärdsplaner, mål, policyer, scenarioanalyser och övergångsplaner är proportionella eftersom de är beroende av att företaget har dessa, vilket kan bero på företagets storlek, kapacitet, resurser och kompetens. Anmärkning: Flödesschemat nedan täcker inte situationen då ett företag bedömer en hållbarhetsfråga som väsentlig utan att den omfattas av en tematisk standard. I det fallet ska företaget göra ytterligare enhetsspecifika upplysningar (ESRS 1 30 b).
Tillägg F
Exempel på hållbarhetsförklaringens struktur enligt ESRS-standarder.
Detta tillägg är ett komplement till ESRS 1. Det ger en icke-bindande illustration av strukturen för den hållbarhetsförklaring som beskrivs i avsnitt 8.2 i denna standard. I detta exempel har företaget kommit fram till att biologisk mångfald och ekosystem, föroreningar och påverkade samhällen inte är väsentliga.
Tillägg G
Exempel på införlivande genom hänvisning
Detta tillägg är ett komplement till ESRS 1. Den ger icke-bindande illustrationer av införlivande genom hänvisning till ett annat avsnitt i förvaltningsberättelsen i hållbarhetsförklaringen, enligt beskrivningen i avsnitt 9.1 i denna standard.
ESRS 2
ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR
INNEHÅLLSFÖRTECKNING
Syfte
1. |
Grund för utarbetande |
– |
Upplysningskrav BP-1 – Allmän grund för utarbetandet av hållbarhetsförklaringarna |
– |
Upplysningskrav BP-2 – Upplysningar med avseende på särskilda omständigheter |
2. |
Styrning |
– |
Upplysningskrav GOV-1 – Förvaltnings-, lednings- och tillsynsorganens roll |
– |
Upplysningskrav GOV-2 – Information som lämnas till och hållbarhetsfrågor som behandlas av företagets förvaltnings-, lednings- och tillsynsorgan |
– |
Upplysningskrav GOV-3 – Integration av hållbarhetsrelaterade resultat i incitamentssystem |
– |
Upplysningskrav GOV-4 – Förklaring om tillbörlig aktsamhet |
– |
Upplysningskrav GOV-5 – Riskhantering och intern kontroll över hållbarhetsrapportering |
3. |
Strategi |
– |
Upplysningskrav SBM-1 – Strategi, affärsmodell och värdekedja |
– |
Upplysningskrav SBM-2 – Intressenters intressen och synpunkter |
– |
Upplysningskrav SBM-3 – Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell |
4. |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter |
4.1 |
Upplysningar om väsentlighetsbedömningsprocessen |
– |
Upplysningskrav IRO-1 – Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter |
– |
Upplysningskrav IRO-2 – Upplysningskrav i ESRS-standarder som omfattas av företagets hållbarhetsförklaring |
4.2 |
Minimikrav på upplysningar om policyer och åtgärder |
– |
Minimikrav på upplysningsinnehåll – Policyer MDR-P – Antagna policyer för hur väsentliga hållbarhetsfrågor ska hanteras |
– |
Minimikrav på upplysningsinnehåll – Åtgärder MDR-A – Åtgärder och resurser med avseende på väsentliga hållbarhetsfrågor |
5. |
Mått och mål |
– |
Minimikrav på upplysningar – Mått MDR-M – Mått i förhållande till väsentliga hållbarhetsfrågor |
– |
Minimikrav på upplysningar – Mål MDR-T – Uppföljning av policyernas och åtgärdernas ändamålsenlighet genom mål |
Tillägg A: |
Tillämpningskrav (AR) |
1. |
Grund för utarbetande |
– |
Upplysningskrav BP-1 – Allmän grund för utarbetandet av hållbarhetsförklaringen |
2. |
Styrning |
– |
Upplysningskrav GOV-1 – Förvaltnings-, lednings- och tillsynsorganens roll |
– |
Upplysningskrav GOV-2 – Information som lämnas till och hållbarhetsfrågor som behandlas av företagets förvaltnings-, lednings- och tillsynsorgan |
– |
Upplysningskrav GOV-3 – Integration av hållbarhetsrelaterade resultat i incitamentssystem |
– |
Upplysningskrav GOV-4 – Förklaring om tillbörlig aktsamhet |
– |
Upplysningskrav GOV-5 – Riskhantering och intern kontroll över hållbarhetsrapportering |
3. |
Strategi |
– |
Upplysningskrav SBM–1 – Strategi, affärsmodell och värdekedja |
– |
Upplysningskrav SBM-2 – Intressenters intressen och synpunkter |
– |
Upplysningskrav SBM-3 – Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell |
4. |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter |
– |
Upplysningskrav IRO-2 – Upplysningskrav i ESRS-standarder som omfattas av företagets hållbarhetsförklaring |
– |
Minimikrav på upplysningsinnehåll – Policyer MDR-P – Antagna policyer för hur väsentliga hållbarhetsfrågor ska hanteras |
– |
Minimikrav på upplysningsinnehåll – Åtgärder MDR-A – Åtgärder och resurser med avseende på väsentliga hållbarhetsfrågor |
5. |
Mått och mål |
– |
Minimikrav på upplysningar – Mål MDR-T – Uppföljning av policyernas och åtgärdernas ändamålsenlighet genom mål |
Tillägg B: |
Förteckning över datapunkter i övergripande och tematiska standarder som härrör från annan EU-lagstiftning |
Tillägg C: |
Upplysnings-/tillämpningskrav i tematiska ESRS som är tillämpliga tillsammans med ESRS 2 Allmänna upplysningar |
Syfte
1. |
I denna europeiska standard för hållbarhetsrapportering (ESRS) fastställs de upplysningskrav som gäller för samtliga företag oavsett vilken sektor de är verksamma i (dvs. sektorsövergripande) och som gäller för alla hållbarhetsfrågor (dvs. övergripande). Denna ESRS omfattar de rapporteringsområden som definieras i ESRS 1 Allmänna krav avsnitt 1.2 Övergripande standarder och rapporteringsområden. |
2. |
När ett företag utarbetar upplysningar enligt denna standard, ska det tillämpa de upplysningskrav (inklusive deras datapunkter) som fastställs i tematiska ESRS som förtecknas i tillägg C till denna standard Upplysnings-/tillämpningskrav i tematiska ESRS som är tillämpliga tillsammans med ESRS 2 Allmänna upplysningar. Företaget ska tillämpa kraven i tillägg C
|
1. Grund för utarbetandet
Upplysningskrav BP-1 – Allmän grund för utarbetandet av hållbarhetsförklaringen
3. |
Företaget ska upplysa om den allmänna grunden för utarbetandet av sina hållbarhetsförklaringar. |
4. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en förståelse för hur företaget utarbetar sin hållbarhetsförklaring, inbegripet omfattningen av konsolideringen, information om värdekedjan i tidigare och senare led och, i förekommande fall, huruvida företaget har använt något av de alternativ för utelämnande av information som avses i leden d och e i följande punkt. |
5. |
Företaget ska lämna följande upplysningar:
|
Upplysningskrav BP-2 – Upplysningar med avseende på särskilda omständigheter
6. |
Företaget ska lämna upplysningar med avseende på särskilda omständigheter. |
7. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en uppfattning om vad dessa särskilda omständigheter har för inverkan på utarbetandet av hållbarhetsförklaringen. |
8. |
Företaget får rapportera denna information tillsammans med de upplysningar de hänvisar till. |
Tidshorisonter
9. |
Om företaget har avvikit från de tidshorisonter på medellång eller lång sikt som definieras i ESRS 1 avsnitt 6.4 Definition av kort, medellång och lång sikt för rapporteringsändamål ska det beskriva
|
Uppskattning av värdekedjan
10. |
När måtten innefattar uppgifter om värdekedjan i tidigare och/eller senare led som uppskattas med hjälp av indirekta källor, såsom genomsnittliga uppgifter för sektorn eller andra substitutmått, ska företaget
|
Källor till osäkerhet i uppskattning och utfall
11. |
I enlighet med ESRS 1 avsnitt 7.2 Källor till osäkerhet i uppskattning och utfall ska företaget
|
12. |
När företaget lämnar framåtblickande uppgifter kan det ange att det anser att uppgifterna är osäkra. |
Ändringar av hur hållbarhetsinformation utarbetas eller presenteras
13. |
När det inträffar förändringar i hur hållbarhetsinformation utarbetas och presenteras jämfört med den eller de föregående redovisningsperioderna (se ESRS 1, avsnitt 7.4 Ändringar av hur hållbarhetsinformation utarbetas eller presenteras), ska företaget
|
Rapportering av fel under tidigare perioder
14. |
När företaget identifierar väsentliga fel för tidigare perioder (se ESRS 1 avsnitt 7.5 Rapportering av fel under tidigare perioder), ska det ange
|
Upplysningar som härrör från annan lagstiftning eller allmänt accepterade standarder för hållbarhetsrapportering
15. |
Om företaget i sin hållbarhetsförklaring inkluderar information som härrör från annan lagstiftning som kräver att företaget lämnar upplysningar om hållbarhetsinformation eller från allmänt accepterade standarder och ramar för hållbarhetsrapportering (se ESRS 1 avsnitt 8.2 Hållbarhetsförklaringens innehåll och struktur), ska det, utöver den information som föreskrivs av ESRS, upplysa om detta faktum. Om företaget delvis tillämpar andra standarder eller ramar för rapportering, ska det ge en noggrann hänvisning till punkterna i den standard eller ram som tillämpas. |
Införlivande genom hänvisning
16. |
När företaget införlivar information genom hänvisning (se ESRS 1 avsnitt 9.1 Införlivande genom hänvisning), ska det lämna en förteckning över upplysningskraven i den ESRS (eller de särskilda datapunkter som föreskrivits i ett upplysningskrav) som har införlivats genom hänvisning. |
Användning av bestämmelser för infasning i enlighet med tillägg C till ESRS 1
17. |
Om ett företag eller en grupp som i balansräkningen på rapporteringsdatumet inte överskrider det genomsnittliga antalet 750 anställda under räkenskapsåret beslutar att utelämna den information som krävs enligt ESRS E4, ESRS S1, ESRS S2, ESRS S3 eller ESRS S4 i enlighet med Tillägg C till ESRS 1, ska det ändå upplysa om huruvida de hållbarhetsfrågor som omfattas av ESRS E4, ESRS S1, ESRS S2, ESRS S3 och ESRS S4 har bedömts vara väsentliga till följd av företagets väsentlighetsbedömning. Om en eller flera av dessa frågor har bedömts vara väsentliga ska företaget dessutom för varje väsentlig fråga
|
2. Styrning
18. |
Syftet med detta kapitel är att ge en uppfattning om de styrningsprocesser, kontroller och förfaranden som finns för övervakning, hantering och tillsyn när det gäller hållbarhetsfrågor. |
Upplysningskrav GOV-1 – Förvaltnings-, lednings- och tillsynsorganens roll
19. |
Företaget ska lämna upplysningar om förvaltnings-, lednings- och tillsynsorganens sammansättning, deras roller och ansvarsområden och deras tillgång till expertis och kompetens med avseende på hållbarhetsfrågor. |
20. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en uppfattning om
|
21. |
Företaget ska lämna följande upplysningar om vad ledamöterna i dess förvaltnings-, lednings- och tillsynsorgan har för sammansättning och mångfald:
|
22. |
Företaget ska lämna följande upplysningar om vad ledamöterna i dess förvaltnings-, lednings- och tillsynsorgan har för roller och ansvarsområden:
|
23. |
Upplysningen ska innefatta en beskrivning av hur förvaltnings-, lednings- och tillsynsorganen fastställer huruvida lämplig kompetens och expertis finns tillgänglig eller kommer att utvecklas för att ha tillsyn över hållbarhetsfrågor, däribland
|
Upplysningskrav GOV-2 – Information som lämnas till och hållbarhetsfrågor som behandlas av företagets förvaltnings-, lednings- och tillsynsorgan
24. |
Företaget ska lämna upplysningar om hur förvaltnings-, lednings- och tillsynsorganen blir informerade om hållbarhetsfrågor och hur dessa frågor behandlades under redovisningsperioden. |
25. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en uppfattning om hur förvaltnings-, lednings- och tillsynsorganen blir informerade om hållbarhetsfrågor, samt vilken information och vilka frågor de har behandlat under redovisningsperioden. Detta gör det i sin tur möjligt att förstå om ledamöterna i dessa organ fick tillräcklig information och om de kunde fullfölja sina roller. |
26. |
Företaget ska lämna följande upplysningar:
|
Upplysningskrav GOV-3 – Integration av hållbarhetsrelaterade resultat i incitamentssystem
27. |
Företaget ska lämna upplysningar om hur dess hållbarhetsrelaterade resultat integreras i incitamentssystem. |
28. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en uppfattning om huruvida incitamentssystem erbjuds till ledamöter i de förvaltnings-, lednings- och tillsynsorgan som är kopplade till hållbarhetsfrågor. |
29. |
Företaget ska lämna följande upplysningar om incitamentssystemen och ersättningspolicyerna kopplade till hållbarhetsfrågor för ledamöter i företagets förvaltnings-, lednings- och tillsynsorgan, när sådana finns:
|
Upplysningskrav GOV–4 – Förklaring om tillbörlig aktsamhet
30. |
Företaget ska lämna en kartläggning av den information som tillhandahålls i dess hållbarhetsförklaring om processen för tillbörlig aktsamhet. |
31. |
Syftet med detta upplysningskrav är att lättare få en uppfattning om företagets process för tillbörlig aktsamhet med avseende på hållbarhetsfrågor. |
32. |
De huvudaspekter och huvudsteg vid tillbörlig aktsamhet som nämns i ESRS 1 kapitel 4 Tillbörlig aktsamhet är anknutna till ett antal övergripande och tematiska upplysningskrav enligt ESRS. Företaget ska tillhandahålla en kartläggning som förklarar hur och var dess tillämpning av huvudaspekterna och huvudstegen i processen för tillbörlig aktsamhet återspeglas i dess hållbarhetsförklaring, så att det går att beskriva företagets faktiska metoder när det gäller tillbörlig aktsamhet (15). |
33. |
I detta upplysningskrav föreskrivs inte några särskilda uppförandekrav med avseende på åtgärder för tillbörlig aktsamhet, och kravet sträcker sig inte till eller ändrar på rollen för förvaltnings-, lednings- och tillsynsorgan enligt vad som föreskrivs i andra lagar eller regelverk. |
Upplysningskrav GOV–5 – Riskhantering och intern kontroll över hållbarhetsrapportering
34. |
Företaget ska lämna upplysningar om huvuddelarna i sitt system för riskhantering och intern kontroll med avseende på processen för hållbarhetsrapportering. |
35. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en uppfattning om företagets processer för riskhantering och intern kontroll när det gäller hållbarhetsrapportering. |
36. |
Företaget ska lämna följande upplysningar:
|
3. Strategi
37. |
I detta kapitel fastställs upplysningskrav som gör det möjligt att förstå
|
Upplysningskrav SBM-1 – Strategi, affärsmodell och värdekedja
38. |
Företaget ska upplysa om de delar av företagets strategi som är anknutna till eller påverkar hållbarhetsfrågor, företagets affärsmodell och dess värdekedja. |
39. |
Syftet med detta upplysningskrav är att beskriva de viktigaste inslagen i företagets allmänna strategi som är anknutna till eller påverkar hållbarhetsfrågor, och de viktigaste inslagen i företagets affärsmodell och värdekedja, för att ge en förståelse för dess exponering för konsekvenser, risker och möjligheter och var de härrör ifrån. |
40. |
Företaget ska lämna följande upplysningar om de huvudinslag i dess allmänna strategi som har anknytning till eller berör hållbarhetsfrågor:
|
41. |
Om företaget är etablerat i en EU-medlemsstat som medger undantag från offentliggörande av den information som avses i artikel 18.1 a i direktiv 2013/34/EU (22), och om företaget har utnyttjat detta undantag, får det utelämna den uppdelning av intäkterna efter betydande ESRS-sektor som krävs enligt punkt 40 b. I detta fall ska företaget ändå upplysa om förteckningen över ESRS-sektorer som är betydande för företaget. |
42. |
Företaget ska lämna en beskrivning av sin affärsmodell och sin värdekedja, däribland
|
Upplysningskrav SBM-2 – Intressenters intressen och synpunkter
43. |
Företaget ska upplysa om hur företagets intressenters intressen och synpunkter tas i beaktande i företagets strategi och affärsmodell. |
44. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en uppfattning om hur intressenternas intressen och synpunkter används som underlag till företagets strategi och affärsmodell. |
45. |
Företaget ska lämna en sammanfattad beskrivning av följande:
|
Upplysningskrav SBM-3 – Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell
46. |
Företaget ska upplysa om sina väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och hur de samverkar med dess strategi och affärsmodell. |
47. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en uppfattning om de väsentliga konsekvenserna, riskerna och möjligheterna så som de framkommer av företagets väsentlighetsbedömning, och på vilket sätt de härrör från och medför anpassning av företagets strategi och affärsmodell, inbegripet dess resursfördelning. Den information som ska lämnas om hanteringen av företagets väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter föreskrivs i tematiska ESRS och i sektorsspecifika standarder, som ska tillämpas tillsammans med minimikraven för upplysningar om policyer, åtgärder och mål som fastställs i denna standard. |
48. |
Företaget ska lämna upplysningar om följande:
|
49. |
Företaget får redovisa den beskrivande information som krävs enligt punkt 46 tillsammans med de upplysningar som tillhandahålls enligt motsvarande tematiska ESRS, i vilket fall det ska redogöra för sina väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter tillsammans med de upplysningar som utarbetas enligt detta kapitel i ESRS 2. |
4. Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
4.1 Upplysningar om väsentlighetsbedömningsprocessen
50. |
I detta kapitel fastställs upplysningskrav som gör det möjligt att förstå
|
Upplysningskrav IRO-1 – Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter
51. |
Företaget ska lämna upplysningar om sin process för att identifiera sina konsekvenser, risker och möjligheter och bedöma vilka som är väsentliga. |
52. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en förståelse för den process genom vilken företaget identifierar konsekvenser, risker och möjligheter och bedömer deras väsentlighet, som grund för att fastställa upplysningarna i sin hållbarhetsförklaring (se ESRS 1 kapitel 3 och dess tillhörande tillämpningskrav, där krav och principer fastställs för processen för att identifiera och bedöma väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter på grundval av principen om dubbel väsentlighet). |
53. |
Företaget ska lämna följande upplysningar:
|
Upplysningskrav IRO-2 – Upplysningskrav i ESRS-standarder som omfattas av företagets hållbarhetsförklaring
54. |
Företaget ska rapportera om de upplysningskrav som det följer i sina hållbarhetsförklaringar. |
55. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en uppfattning om de upplysningskrav som ingår i företagets hållbarhetsförklaring och om de ämnen som har utelämnats som icke-väsentliga till följd av väsentlighetsbedömningen. |
56. |
Företaget ska inkludera en förteckning över de upplysningskrav som det följer när det utarbetar hållbarhetsförklaringen, efter utfallet av väsentlighetsbedömningen (se ESRS 1 [utkast], kapitel 3), inklusive de sidnummer och/eller punkter där de relaterade upplysningarna finns i hållbarhetsförklaringarna. Denna kan presenteras som ett innehållsindex. Företaget ska också inkludera en tabell över alla datapunkter som härrör från annan EU-lagstiftning enligt förteckningen i tillägg B till denna standard, med uppgift om var de finns i hållbarhetsförklaringen och inbegripet de som företaget har bedömt som icke väsentliga, i vilket fall företaget ska ange ”icke-väsentliga” i tabellen i enlighet med punkt 35 i ESRS 1. |
57. |
Om företaget drar slutsatsen att klimatförändringar inte är väsentliga och därför utelämnar alla upplysningskraven ESRS E1 Klimatförändringar ska det i detalj förklara slutsatserna i sin väsentlighetsbedömning gällande klimatförändringar (se ESRS 2 IRO-2 Upplysningskrav i ESRS-standarder som omfattas av företagets hållbarhetsförklaringar), tillsammans med en framåtblickande analys av de förhållanden som skulle kunna leda till att företaget kommer fram till att klimatförändringar är väsentliga i framtiden. |
58. |
Om företaget drar slutsatsen att ett annat ämne än klimatförändringar inte är väsentligt och därför utelämnar alla upplysningskraven i motsvarande tematisk ESRS, kan det kortfattat förklara slutsatserna i sin väsentlighetsbedömning för ämnet. |
59. |
Företaget ska redogöra för hur det har fastställt vilken väsentlig information som ska lämnas i förhållande till de konsekvenser, risker och möjligheter som det har bedömt vara väsentliga, inbegripet användningen av tröskelvärden och/eller hur det har genomfört kriterierna i avsnitt 3.2 i ESRS Väsentliga frågor och informationens väsentlighet. |
4.2 Minimikrav på upplysningar om policyer och åtgärder
60. |
I detta avsnitt anges de minimikrav på upplysningar som ska ingå när företaget lämnar information om sina policyer och åtgärder för att förebygga, begränsa och avhjälpa faktiska och potentiella väsentliga konsekvenser, för att hantera väsentliga risker och/eller för att eftersträva väsentliga möjligheter (sammantaget för ”hur väsentliga hållbarhetsfrågor ska hanteras”). Detta innehåll ska tillämpas tillsammans med de upplysningskrav, inklusive tillämpningskrav (AR), som tillhandahålls i den relevanta tematiska och sektorsspecifika ESRS. Det ska också tillämpas när företaget utarbetar enhetsspecifika upplysningar. |
61. |
De motsvarande upplysningarna ska placeras tillsammans med upplysningar som föreskrivs i den relevanta ESRS. När en enskild policy eller samma åtgärder behandlar flera sammankopplade hållbarhetsfrågor, får företaget lämna de upplysningar som krävs i sin rapportering enligt en tematisk ESRS och göra korshänvisning till den i sin rapportering enligt andra tematiska ESRS. |
62. |
Om företaget inte kan lämna de upplysningar om policyer och åtgärder som krävs enligt relevant ESRS, eftersom det inte har antagit policyer och/eller åtgärder med hänvisning till den specifika hållbarhetsfråga det gäller, ska det upplysa om att så är fallet och tillhandahålla skäl till att det inte antagit policyer och/eller åtgärder. Företaget får ge upplysning om en tidsram inom vilken det tänker anta dem. |
Minimikrav på upplysningar – Policyer MDR-P – Antagna policyer för hur väsentliga hållbarhetsfrågor ska hanteras
63. |
Företaget ska tillämpa de minimikrav på upplysningar som anges i denna bestämmelse när det lämnar upplysningar om de policyer de har för var och en av de hållbarhetsfrågor som identifierats som väsentliga. |
64. |
Syftet med detta minimikrav på upplysningar är att ge en förståelse för de policyer som företaget har infört för att förebygga, mildra och avhjälpa faktiska och potentiella konsekvenser, hantera risker och utnyttja möjligheter. |
65. |
Företaget ska lämna upplysningar om policyer som antagits för att hantera väsentliga hållbarhetsfrågor. Upplysningen ska innehålla följande information:
|
Minimikrav på upplysningsinnehåll – Åtgärder MDR-A – Åtgärder och resurser med avseende på väsentliga hållbarhetsfrågor
66. |
Företaget ska tillämpa kraven på innehåll i upplysningar enligt denna bestämmelse när det beskriver genom vilka åtgärder det hanterar varje väsentlig hållbarhetsfråga, inklusive åtgärdsplaner och resurser som är anslagna och/eller planerade. |
67. |
Syftet med detta minimikrav på upplysningar är att ge en förståelse för de nyckelåtgärder som vidtagits och/eller planeras för att förebygga, mildra och avhjälpa faktiska och potentiella konsekvenser, och för att ta itu med risker och möjligheter, och i tillämpliga fall uppnå syftena och målen för relaterade policyer. |
68. |
När genomförandet av en policy kräver åtgärder, eller en omfattande handlingsplan, för att uppnå dess syften, och även när åtgärder införs utan någon särskild policy, ska företaget lämna följande upplysningar:
|
69. |
När det krävs betydande driftsutgifter (Opex) och/eller kapitalutgifter (Capex) för att genomföra en åtgärdsplan, ska företaget
|
5. Mått och mål
70. |
I detta kapitel fastställs minimkirav på upplysningar som ska inkluderas när företaget lämnar upplysningar om sina mått och mål med avseende på varje väsentlig hållbarhetsfråga. Detta innehåll ska tillämpas tillsammans med de upplysningskrav, inklusive tillämpningskrav (AR), som tillhandahålls i den relevanta tematiska ESRS. Det ska också tillämpas när företaget utarbetar enhetsspecifika upplysningar. |
71. |
De motsvarande upplysningarna ska placeras tillsammans med upplysningar som föreskrivs i den tematiska ESRS. |
72. |
Om företaget inte kan lämna de upplysningar om mål som krävs enligt relevant tematisk ESRS, eftersom det inte har fastställt mål med hänvisning till den specifika hållbarhetsfråga det gäller, ska det upplysa om att så är fallet och tillhandahålla skäl till att det inte antagit mål. Företaget får ge upplysning om en tidsram inom vilken det tänker anta dem. |
Minimikrav på upplysningar – Mått MDR-M – Mått i förhållande till väsentliga hållbarhetsfrågor
73. |
Företaget ska tillämpa kraven på innehåll i upplysningarna enligt denna bestämmelse när det lämnar upplysningar om de mått det har för varje väsentlig hållbarhetsfråga. |
74. |
Syftet med detta minimikrav på upplysningar är att ge en uppfattning om de mått företaget använder för att följa upp hur ändamålsenliga dess åtgärder för att hantera väsentliga hållbarhetsfrågor är. |
75. |
Företaget ska lämna upplysningar om alla mått det använder för att bedöma resultat och ändamålsenlighet, med avseende på en väsentlig konsekvens, risk eller möjlighet. |
76. |
Måtten ska innefatta dem som definieras i ESRS, samt mått som identifieras på enhetsspecifik grund, oavsett om de tas från andra källor eller har utvecklats av företaget självt. |
77. |
För varje mått ska företaget
|
Minimikrav på upplysningar – Mål MDR-T – Uppföljning av policyernas och åtgärdernas ändamålsenlighet genom mål
78. |
Företaget ska tillämpa kraven på innehåll i upplysningarna enligt denna bestämmelse när det lämnar upplysningar om de mål de har för varje väsentlig hållbarhetsfråga. |
79. |
Syftet med detta minimikrav på upplysningar är att för varje väsentlig hållbarhetsfråga ge en förståelse av följande:
|
80. |
Företaget ska lämna upplysningar om de mätbara, utfallsinriktade och tidsbundna mål för väsentliga hållbarhetsfrågor som det har fastställt för att bedöma framstegen. För varje mål ska upplysningen innefatta följande information:
|
81. |
Om företaget inte har antagit något mätbart utfallsinriktat mål
|
Tillägg A
Tillämpningskrav (AR)
Detta tillägg är en integrerad del av ESRS 2 och har samma rättsverkan som de andra delarna av standarden.
1. Grund för utarbetandet
Upplysningskrav BP-1 – Allmän grund för utarbetandet av hållbarhetsförklaringarna
AR 1. |
När företaget beskriver i hur hög grad hållbarhetsförklaringen omfattar företagets värdekedja i tidigare och senare led (se ESRS 1 avsnitt 5.1 Rapporterande företag och värdekedja), får det göra åtskillnad mellan
|
Upplysningskrav BP-2 – Upplysningar med avseende på särskilda omständigheter
AR 2. |
Företaget får ge upplysning om huruvida det förlitar sig på europeiska standarder som godkänts av det europeiska standardiseringssystemet (ISO/IEC- eller CEN/Cenelec-standarder) samt i vilken utsträckning uppgifter och processer som används för hållbarhetsrapportering har kontrollerats av en extern kvalitetssäkringsleverantör och befunnits överensstämma med motsvarande ISO/IEC- eller CEN/Cenelec-standard. |
2. Styrning
Upplysningskrav GOV-1 – Förvaltnings-, lednings- och tillsynsorganens roll
AR 3. |
När företaget beskriver vad förvaltnings-, lednings- och tillsynsorganen har för roller och ansvarsområden sett till hållbarhetsfrågor, får de specificera följande:
|
AR 4. |
I beskrivningen av organisationen av företagets styrning när det gäller hållbarhetsfrågor kan en beskrivning av en komplicerad styrningsstruktur kompletteras med en presentation i form av ett diagram. |
AR 5. |
Beskrivningen av förvaltnings-, lednings- och tillsynsorganens expertisnivå eller tillgång till expertis kan underbyggas genom en illustration av organens sammansättning, däribland ledamöter vars expertis dessa organ förlitar sig på för tillsynen av hållbarhetsfrågor, och hur de som organ utnyttjar den expertisen. I beskrivningen ska företaget beakta hur expertisen och kompetensen är relevanta för företagets väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och huruvida organen och/eller dess ledamöter har tillgång till andra källor till expertis, såsom särskilda experter och fortbildningar och andra utbildningsinitiativ för att uppdatera och utveckla den hållbarhetsrelaterade expertisen inom dessa organ. |
Upplysningskrav GOV-2 – Information som lämnas till och hållbarhetsfrågor som behandlas av företagets förvaltnings-, lednings- och tillsynsorgan
AR 6. |
Beroende på företagets struktur kan förvaltnings-, lednings- och tillsynsorganen fokusera på övergripande mål, medan ledningen fokuserar på de mer detaljerade målen. I sådana fall får företaget lämna upplysningar om hur styrningsorganen säkerställer att det finns en lämplig mekanism för resultatövervakning. |
Upplysningskrav GOV-3 – Integration av hållbarhetsrelaterade resultat i incitamentssystem
AR 7. |
För börsnoterade företag bör upplysningskravet vara konsekvent med den ersättningsrapport som föreskrivs i artiklarna 9a och 9b i direktiv 2007/36/EG om utnyttjande av vissa av aktieägares rättigheter i börsnoterade företag. Om inte annat följer av bestämmelserna i ESRS 1, punkterna 119, 120 och 122, får ett börsnoterat företag hänvisa till sin ersättningsrapport. |
Upplysningskrav GOV-4 – Förklaring om tillbörlig aktsamhet
AR 8. |
Den kartläggning som krävs i punkt 30 får presenteras i form av en tabell, med korshänvisningar av de centrala delarna i tillbörlig aktsamhet, gällande både konsekvenser för människor och miljön, till de relevanta upplysningarna i företagets hållbarhetsförklaring, så som fastställs nedan. |
AR 9. |
Företaget får inkludera ytterligare kolumner i tabellen nedan för att tydligt identifiera de upplysningar som har att göra med konsekvenser för människor och/eller miljön, förutsatt att i vissa fall fler än en upplysning kan ge information om samma steg inom tillbörlig aktsamhet. |
AR 10. |
I de internationella instrumenten för FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och OECD:s riktlinjer för multinationella företag görs referenser till de centrala delarna i tillbörlig aktsamhet; de viktigaste av dessa referenser står förtecknade i ESRS 1, kapitel 4.
|
Upplysningskrav GOV-5 – Riskhantering och intern kontroll över hållbarhetsrapportering
AR 11. |
Detta upplysningskrav är enbart inriktat på processerna för intern kontroll över hållbarhetsrapporteringsprocessen. Företaget kan beakta risker såsom uppgifternas fullständighet och tillförlitlighet, korrektheten i uppskattningsresultaten, tillgången till uppgifter om värdekedjan i tidigare och senare led och tidpunkten för tillgång till informationen. |
3. Strategi
Upplysningskrav SBM-1 Strategi, affärsmodell och värdekedja
AR 12. |
För att tillhandahålla den information om sektorer som krävs i punkt 40, ska företaget kartlägga sina betydande verksamheter utifrån ESRS-sektorerna. Om det inte finns någon kod för en viss undersektor ska ”övriga” användas. |
AR 13. |
Vid tillämpningen av de upplysningar som krävs enligt punkt 40 är en grupp av produkter och/eller tjänster som erbjuds, en grupp av marknader och/eller kundgrupper som betjänas, eller en ESRS-sektor, betydande för företaget om den uppfyller ett eller båda av följande kriterier:
|
AR 14. |
När företaget utarbetar upplysningar som har att göra med dess affärsmodell och värdekedja, ska det beakta
|
AR 15. |
Bakgrundsinformation kan vara särskilt relevant för användare av företagets hållbarhetsförklaring, för att de ska få en uppfattning om i hur stor utsträckning de redovisade upplysningarna innehåller värdekedjeinformation i tidigare och senare led. Beskrivningen av huvudinslagen i värdekedjan i tidigare och/eller senare led och i tillämpliga fall identifieringen av viktiga värdekedjor bör göra det lättare att förstå hur företaget tillämpar kraven i ESRS 1 kapitel 5, och den väsentlighetsbedömning som företaget utför i enlighet med ESRS 1 , kapitel 3. Beskrivningen kan ge en översikt på hög nivå av huvudegenskaperna hos enheter i värdekedjan i tidigare och/eller senare led, med angivelser av hur de jämförelsevis bidrar till företagets resultat och ställning och förklaringar av hur de hjälper företaget att skapa värde. |
Upplysningskrav SBM-2 – Intressenters intressen och synpunkter
AR 16. |
De synpunkter och intressen från intressenter som uttrycks som en del av företagets samarbete med intressenter genom dess process för tillbörlig aktsamhet kan vara relevanta för en eller flera aspekter av företagets strategi eller affärsmodell. De påverka företagets beslut angående strategins eller affärsmodellens framtida riktning. |
Upplysningskrav SBM-3 – Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell
AR 17. |
När företaget beskriver var i värdekedjan i tidigare och/eller senare led väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter är koncentrerade ska det beakta geografiska områden, anläggningar eller typer av tillgångar, insatsvaror, output och distributionskanaler. |
AR 18. |
Denna upplysning kan uttryckas såsom en enstaka konsekvens, risk eller möjlighet, eller genom att grupper av väsentliga konsekvenser, risker eller möjligheter sammanställs, när detta ger mer relevant information och inte döljer väsentlig information. |
4. Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
Upplysningskrav IRO-2 – Upplysningskrav i ESRS-standarder som omfattas av företagets hållbarhetsförklaring
AR 19. |
Oberoende av grunden för presentationen av den information om hållbarhetsfrågor som ingår i ESRS 1 kapitel 8 Hållbarhetsförklaringars struktur, får företaget lämna ut förteckningen över de upplysningskrav som det följer när det utarbetar hållbarhetsförklaringen (se punkt 54) i delen med allmän information eller i andra delar av hållbarhetsförklaringen, efter vad det finner lämpligt. Företaget kan använda ett innehållsindex, dvs. en förteckning i tabellform över de upplysningskrav som ingår i hållbarhetsförklaringen, med en anvisning av var de finns (sida/punkter). |
Minimikrav på upplysningar – Policyer MDR-P – Antagna policyer för hur väsentliga hållbarhetsfrågor ska hanteras
AR 20. |
På grund av beroendeförhållandet mellan konsekvenser för människor och miljön, risker och möjligheter, kan en enskild policy gälla för åtskilliga väsentliga hållbarhetsfrågor, däribland frågor som behandlas av mer än en tematisk ESRS. Om t.ex. en enskild policy omfattar både en miljöfråga och en samhällsansvarsfråga, får företaget rapportera om policyn i miljöavsnittet i sin hållbarhetsförklaring. I detta fall bör det i avsnittet om samhällsansvar inkludera en korshänvisning till det miljöavsnitt där policyn rapporteras. På samma sätt får en policy rapporteras i avsnittet om samhällsansvar med en korshänvisning till miljöavsnittet. |
AR 21. |
I beskrivningen av policyns omfattning kan det förklaras vilka verksamheter och/eller segment i företagets egen verksamhet eller värdekedja i tidigare och senare led den gäller. I beskrivningen kan det också ges förklaringar av ytterligare avgränsningar som är relevanta för det specifika ämnet eller företagets omständigheter, vilket kan innefatta geografi, livscykler etc. I vissa fall, som när policyn inte täcker hela värdekedjan, kan företaget lämna tydlig information om hur stor del av värdekedjan som policyn omfattar. |
Minimikrav på upplysningar– Åtgärder MDR-A – Åtgärder och resurser med avseende på väsentliga hållbarhetsfrågor
AR 22. |
Nyckelåtgärder i samband med detta minimikrav på upplysningar är de åtgärder som väsentligen bidrar till att uppnå företagets syften sett till att behandla väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter; för förståelighetens skull får nyckelåtgärder sammantas när så är lämpligt. |
AR 23. |
Information om fördelning av resurser får presenteras i form av en tabell och delas upp mellan kapitalutgifter och driftsutgifter, och över de relevanta tidshorisonterna, och mellan resurser som satts in under det aktuella rapporteringsåret, och de planerade anslagen av resurser över särskilda tidshorisonter. |
5. Mått och mål
Minimikrav på upplysningar – Mål MDR-T – Uppföljning av policyernas och åtgärdernas ändamålsenlighet genom mål
AR 24. |
När företaget lämnar upplysningar om mål som gäller att förebygga eller begränsa miljökonsekvenser, ska det prioritera mål som gäller minskning av konsekvenserna i absoluta termer snarare än relativa. När målen behandlar förebyggande eller begränsning av sociala konsekvenser, får de specificeras i termer av effekter på mänskliga rättigheter, välfärd eller positiva utfall för påverkade intressenter. |
AR 25. |
Informationen om framsteg som gjorts mot att uppnå målen får presenteras i en omfattande tabell, som innehåller information om baslinjen och målvärdet, delmål och uppnådda resultat under de föregående perioderna. |
AR 26. |
När företaget beskriver framstegen mot att uppnå syftena med en policy och det inte finns något mätbart mål, kan det specificera en baslinje som framstegen jämförs mot. Företaget kan till exempel bedöma en ökning av lönerna med en viss procentsats för de som inte har en rimlig lön, eller kan bedöma kvaliteten på sina förbindelser med lokalsamhällen med hänsyn till andelen frågor som tagits upp av lokalsamhällen som lösts till deras belåtenhet. Baslinjen och bedömningen av framstegen ska sättas i samband med de konsekvenser, risker och möjligheter som gör den fråga som tas upp i policyn väsentlig. |
Tillägg B
Förteckning över datapunkter i övergripande och tematiska standarder som härrör från annan EU-lagstiftning
ESRS 2 och dess bilagor utgör en helhet. I tabellen nedan visas de datapunkter i ESRS 2 och tematiska ESRS som härrör från annan EU-lagstiftning.
Upplysningskrav och relaterad datapunkt |
Referens i förordningen om hållbarhetsupplysningar (23) |
Referens i tredje pelaren (24) |
Referens i referensvärdesförordningen (25) |
Referens i EU:s klimatlag (26) |
ESRS 2 GOV-1 Jämnare könsfördelning i styrelserna punkt 21 d |
Indikator nr 13 tabell 1 i bilaga I |
|
Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1816 (27), bilaga II |
|
ESRS 2 GOV-1 Procentandel oberoende styrelseledamöter punkt 21 e |
|
|
Bilaga II till delegerad förordning (EU) 2020/1816 |
|
ESRS 2 GOV-4 Redogörelse för due diligence (tillbörlig aktsamhet) punkt 30 |
Indikator nr 10 tabell 3 i bilaga I |
|
|
|
ESRS 2 SBM-1 Inblandning i verksamheter kopplade till fossila bränslen punkt 40 d i |
Indikator nr 4 tabell 1 i bilaga I |
Artikel 449a i förordning (EU) nr 575/2013 Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2453 (28), tabell 1: Kvalitativ information om miljörisker och tabell 2: Kvalitativ information om sociala risker |
Bilaga II till delegerad förordning (EU) 2020/1816 |
|
ESRS 2 SBM-1 Inblandning i verksamheter kopplade till kemikalieproduktion punkt 40 d ii |
Indikator nr 9 tabell 2 i bilaga I |
|
Bilaga II till delegerad förordning (EU) 2020/1816 |
|
ESRS 2 SBM-1 Deltagande i verksamhet med anknytning till kontroversiella vapen punkt 40 d iii |
Indikator nr 14 tabell 1 i bilaga I |
|
Artikel 12.1 i delegerad förordning (EU) 2020/1818 (29), bilaga II till delegerad förordning (EU) 2020/1816 |
|
ESRS 2 SBM-1 Inblandning i verksamheter kopplade till odling och produktion av tobak punkt 40 d iv |
|
|
Artikel 12.1 i delegerad förordning (EU) 2020/1818, bilaga II till delegerad förordning (EU) 2020/1816 |
|
ESRS E1-1 Omställningsplan för att uppnå klimatneutralitet senast 2050 punkt 14 |
|
|
|
Förordning (EU) 2021/1119, artikel 2.1. |
ESRS E1-1 Företag som är uteslutna från EU-referensvärdena för anpassning till Parisavtalet punkt 16 g |
|
artikel 449a förordning (EU) nr 575/2013, kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2453, mall 1: Verksamhet utanför handelslagret – klimatförändringsrelaterad omställningsrisk: Exponeringarnas kreditkvalitet efter sektor, utsläpp och återstående löptid |
Delegerad förordning (EU) 2020/1818, artiklarna 12.1 d-g och artikel 12.2 |
|
ESRS E1-4 Minskningsmål för utsläpp av växthusgaser punkt 34 |
Indikator nr 4 tabell 2 i bilaga I |
artikel 449a förordning (EU) nr 575/2013, kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2453, mall 3: Verksamhet utanför handelslagret – klimatförändringsrelaterad omställningsrisk: anpassningsmått |
Delegerad förordning (EU) 2020/1818, artikel 6 |
|
ESRS E1-5 Energiförbrukning från fossila källor uppdelad efter källor (endast sektorer med hög klimatpåverkan) punkt 38 |
Indikator nr 5 tabell 1 och indikator nr 5 tabell 2 i bilaga I |
|
|
|
ESRS E1-5 Energi- förbrukning och energimix punkt 37 |
Indikator nr 5 tabell 1 i bilaga I |
|
|
|
ESRS E1-5 Energiintensitet förknippad med verksamheter i sektorer med hög klimatpåverkan punkterna 40–43 |
Indikator nr 6 tabell 1 i bilaga I |
|
|
|
ESRS E1-6 Brutto och totala växthusgasutsläpp scope 1, 2, 3 punkt 44 |
Indikator nr 1 och indikator nr 2 tabell 1 i bilaga I |
artikel 449a, förordning (EU) nr 575/2013, Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2453, mall 1: Verksamhet utanför handelslagret – klimatförändringsrelaterad omställningsrisk: Exponeringarnas kreditkvalitet efter sektor, utsläpp och återstående löptid |
Delegerad förordning (EU) 2020/1818, artiklarna 5.1, 6 och 8.1 |
|
ESRS E1-6 Bruttoutsläppsintensitet för växthusgasutsläpp punkterna 53–55 |
Indikator nr 3 tabell 1 i bilaga I |
Artikel 449a i förordning (EU) nr 575/2013 Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2453, mall 3: Verksamhet utanför handelslagret – klimatförändringsrelaterad omställningsrisk: anpassningsmått |
Delegerad förordning (EU) 2020/1818, artikel 8.1 |
|
ESRS E1-7 Upptag av växthusgaser och koldioxidkrediter punkt 56 |
|
|
|
Förordning (EU) 2021/1119, artikel 2.1. |
ESRS E1-9 Referensportföljens exponering mot klimatrelaterade fysiska risker punkt 66 |
|
|
Bilaga II till delegerad förordning (EU) 2020/1818, bilaga II till delegerad förordning (EU) 2020/1816 |
|
ESRS E1-9 Uppdelning av monetära belopp efter akut och kronisk fysisk risk, punkt 66 a ESRS E1-9 Plats för betydande tillgångar utsatta för väsentlig fysisk risk, punkt 66 c. |
|
Artikel 449a i förordning (EU) nr 575/2013 Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2453, punkterna 46 och 47: Mall 5: Utanför handelslagret – Klimatförändringsrelaterad fysisk risk: Exponeringar utsatta för fysisk risk |
|
|
ESRS E1-9 Uppdelning av det redovisade värdet på sina fastighetstillgångar efter energieffektivitetsklasser punkt 67 c. |
|
Artikel 449a i förordning (EU) nr 575/2013, kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2453, punkt 34, Mall 2 – Klimatomställningsrisk utanför handelslagret: Lån mot säkerhet i fast egendom – Säkerhetens energieffektivitet |
|
|
ESRS E1-9 Portföljens grad av exponering mot klimat- relaterade möjligheter punkt 69 |
|
|
Bilaga II till delegerad förordning (EU) 2020/1818 |
|
ESRS E2-4 Mängden av varje förorening som förtecknas i bilaga II till förordningen om ett europeiskt register över utsläpp och överföringar som släpps ut i luft, vatten och mark, punkt 28 |
Indikator nr 8 tabell 1 i bilaga 1 Indikator nr 2 tabell 2 i bilaga 1 Indikator nr 1 tabell 2 i bilaga 1 Indikator nr 3 tabell 2 i bilaga 1 |
|
|
|
ESRS E3-1 Vattenresurser och marina resurser punkt 9 |
Indikator nr 7 tabell 2 i bilaga I |
|
|
|
ESRS E3-1 Särskild strategi punkt 13 |
Indikator nr 8 tabell 2 i bilaga I |
|
|
|
ESRS E3-1 Hållbara oceaner och hav punkt 14 |
Indikator nr 12 tabell 2 i bilaga I |
|
|
|
ESRS E3-4 Totalt återvunnet och återanvänt vatten punkt 28 c |
Indikator nr 6,2 tabell 2 i bilaga I |
|
|
|
ESRS E3-4 Total vattenförbrukning i m3 per nettoinkomst av egen verksamhet punkt 29 |
Indikator nr 6,1 tabell 2 i bilaga I |
|
|
|
ESRS 2 – IRO 1 – E4 punkt 16 a i |
Indikator nr 7 tabell 1 i bilaga I |
|
|
|
ESRS 2 – IRO 1 – E4 punkt 16 b |
Indikator nr 10 tabell 2 i bilaga I |
|
|
|
ESRS 2 – IRO 1 – E4 punkt 16 c |
Indikator nr 14 tabell 2 i bilaga I |
|
|
|
ESRS E4-2 Hållbara mark-/jordbruksmetoder/-policyer punkt 24 b |
Indikator nr 11 tabell 2 i bilaga I |
|
|
|
ESRS E4-2 Hållbara metoder/policyer för hållbarhet i haven punkt 24 c |
Indikator nr 12 tabell 2 i bilaga I |
|
|
|
ESRS E4-2 Policyer för att behandla avskogning punkt 24 d |
Indikator nr 15 tabell 2 i bilaga I |
|
|
|
ESRS E5-5 Icke-återvunnet avfall punkt 37 d |
Indikator nr 13 tabell 2 i bilaga I |
|
|
|
ESRS E5-5 Farligt avfall och radioaktivt avfall punkt 39 |
Indikator nr 9 tabell 1 i bilaga I |
|
|
|
ESRS 2 – SBM3 – S1 Risk att utsättas för tvångsarbete punkt 14 f |
Indikator nr 13 tabell 3 i bilaga I |
|
|
|
ESRS 2 – SBM3 – S1 Risk att utsättas för barnarbete punkt 14 g |
Indikator nr 12 tabell 3 i bilaga I |
|
|
|
ESRS S1-1 Åtaganden i policy för mänskliga rättigheter punkt 20 |
Indikator nr 9 tabell 3 och indikator nr 11 tabell 1 i bilaga I |
|
|
|
ESRS S1-1 Strategier för tillbörlig aktsamhet i frågor som behandlas i Internationella arbetsorganisationens (ILO) grundläggande konventioner 1–8, punkt 21 |
|
|
Bilaga II till delegerad förordning (EU) 2020/1816 |
|
ESRS S1-1 processer och åtgärder för att förhindra människohandel punkt 22 |
Indikator nr 11 tabell 3 i bilaga I |
|
|
|
ESRS S1-1 Strategi för förebyggande av arbetsplatsolyckor eller ett system för att hantera sådana punkt 23 |
Indikator nr 1 tabell 3 i bilaga I |
|
|
|
ESRS S1-3 mekanismer för klagomålshantering i samband med personalfrågor punkt 32 c |
Indikator nr 5 tabell 3 i bilaga I |
|
|
|
ESRS S1-14 Antal dödsfall och antal och andel arbetsrelaterade olyckor punkt 88 b och c |
Indikator nr 2 tabell 3 i bilaga I |
|
Bilaga II till delegerad förordning (EU) 2020/1816 |
|
ESRS S1-14 Antal dagar förlorade på grund av skador, olyckor, dödsfall eller sjukdom punkt 88 e |
Indikator nr 3 tabell 3 i bilaga I |
|
|
|
ESRS S1-16 Ojusterad löneklyfta mellan könen punkt 97 a |
Indikator nr 12 tabell 1 i bilaga I |
|
Bilaga II till delegerad förordning (EU) 2020/1816 |
|
ESRS S1-16 Överdrivet hög VD-lön punkt 97 b |
Indikator nr 8 tabell 3 i bilaga I |
|
|
|
ESRS S1-17 Fall av diskriminering, punkt 103 a |
Indikator nr 7 tabell 3 i bilaga I |
|
|
|
ESRS S1-17 Underlåtenhet att iaktta FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och OECD:s riktlinjer punkt 104 a |
Indikator nr 10 tabell 1 och indikator nr 14 tabell 3 i bilaga I |
|
Bilaga II till delegerad förordning (EU) 2020/1816, artikel 12.1 i delegerad förordning (EU) 2020/1818 |
|
ESRS 2 – SBM3 – S2 Betydande risk för barnarbete eller tvångsarbete i värdekedjan punkt 11 b |
Indikator nr 12 och indikator nr 13 tabell 3 i bilaga I |
|
|
|
ESRS S2-1 Åtaganden i policy för mänskliga rättigheter punkt 17 |
Indikator nr 9 tabell 3 och indikator nr 11 tabell 1 i bilaga I |
|
|
|
ESRS S2-1 Policyer för medarbetare i värdekedjan punkt 18 |
Indikator nr 11 och indikator nr 4 tabell 3 i bilaga I |
|
|
|
ESRS S2-1 respekterar inte FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och OECD:s riktlinjer punkt 19 |
Indikator nr 10 tabell 1 i bilaga I |
|
Bilaga II till delegerad förordning (EU) 2020/1816, artikel 12.1 i delegerad förordning (EU) 2020/1818 |
|
ESRS S2-1 Strategier för tillbörlig aktsamhet i frågor som behandlas i Internationella arbetsorganisationens (ILO) grundläggande konventioner 1–8, punkt 19 |
|
|
Bilaga II till delegerad förordning (EU) 2020/1816 |
|
ESRS S2-4 Människorättsfrågor och människorättsfall kopplade till företagets värdekedja i tidigare och senare led punkt 36 |
Indikator nr 14 tabell 3 i bilaga I |
|
|
|
ESRS S3-1 Människorättsåtaganden punkt 16 |
Indikator nr 9 tabell 3 i bilaga I och indikator nr 11 tabell 1 i bilaga I |
|
|
|
ESRS S3-1 underlåtenhet att iaktta FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, ILO:s principer eller OECD:s riktlinjer punkt 17 |
Indikator nr 10 tabell 1 i bilaga I |
|
Bilaga II till delegerad förordning (EU) 2020/1816, artikel 12.1 i delegerad förordning (EU) 2020/1818 |
|
ESRS S3-4 Människorättsfrågor och människorättsincidenter punkt 36 |
Indikator nr 14 tabell 3 i bilaga I |
|
|
|
ESRS S4-1 Policyer för konsumenter och slutanvändare punkt 16 |
Indikator nr 9 tabell 3 och indikator nr 11 tabell 1 i bilaga I |
|
|
|
ESRS S4-1 Underlåtenhet att iaktta FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och OECD:s riktlinjer punkt 17 |
Indikator nr 10 tabell 1 i bilaga I |
|
Bilaga II till delegerad förordning (EU) 2020/1816, artikel 12.1 i delegerad förordning (EU) 2020/1818 |
|
ESRS S4-4 Människorättsfrågor och människorättsincidenter punkt 35 |
Indikator nr 14 tabell 3 i bilaga I |
|
|
|
ESRS G1-1 FN:s konvention mot korruption punkt 10 b |
Indikator nr 15 tabell 3 i bilaga I |
|
|
|
ESRS G1-1 Skydd för visselblåsare punkt 10 d |
Indikator nr 6 tabell 3 i bilaga I |
|
|
|
ESRS G1-4 Böter för brott mot lagar mot korruption och mutor punkt 24 a |
Indikator nr 17 tabell 3 i bilaga I |
|
Delegerad förordning (EU) 2020/1816, bilaga II |
|
ESRS G1-4 Standarder för bekämpning av korruption och mutor punkt 24 b |
Indikator nr 16 tabell 3 i bilaga I |
|
|
|
Tillägg C
Upplysnings- och tillämpningskrav i tematiska ESRS som är tillämpliga i samband med ESRS 2 Allmänna upplysningar
Denna bilaga är en integrerad del av ESRS 2 och har samma ställning som andra delar av standarden. I följande tabell beskrivs de krav i tematiska ESRS som behöver tas i beaktande när man rapporterar mot upplysningskraven i ESRS 2.
Upplysningskrav i ESRS 2 |
Motsvarande punkt i ESRS |
GOV–1 – Förvaltnings-, lednings- och tillsynsorganens roll |
ESRS G1 Affärsetik (punkt 5) |
GOV-3 Integration av hållbarhetsrelaterade resultat i incitamentssystem |
ESRS E1 Klimatförändringar (punkt 13) |
SBM-2 Intressenters intressen och synpunkter |
ESRS S1 Den egna arbetskraften (punkt 12) ESRS S2 Medarbetare i värdekedjan (punkt 9) ESRS S3 Berörda samhällen (punkt 7) ESRS S4 Konsumenter och slutanvändare (punkt 8) |
SBM-3 Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell |
ESRS S1 Klimatförändringar (punkterna 18–19) ESRS E4 Biologisk mångfald och ekosystem (punkt 16) ESRS S1 Den egna arbetskraften (punkterna 13–16) ESRS S2 Arbetstagare i värdekedjan (punkterna 10–13) ESRS S3 Påverkade samhällen (punkterna 8–11) ESRS S4 Konsumenter och slutanvändare (punkterna 9–12) |
IRO-1 Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter |
ESRS S1 Klimatförändringar (punkterna 20–21) ESRS E2 Förorening (punkt 11) ESRS E3 Vattenresurser och marina resurser (punkt 8) ESRS E4 Biologisk mångfald och ekosystem (punkterna 17–19) ESRS E5 Resursanvändning och cirkulär ekonomi (punkt 11) ESRS G1 Affärsetik (punkt 6) |
ESRS E1
KLIMATFÖRÄNDRINGAR
INNEHÅLLSFÖRTECKNING
Syfte
Förhållande till andra ESRS-standarder
Upplysningskrav
– |
ESRS 2 Allmänna upplysningar |
Styrning
– |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 GOV-3 – Integration av hållbarhetsrelaterade resultat i incitamentssystem |
Strategi
– |
Upplysningskrav E1-1 – Omställningsplan för begränsning av klimatförändringarna |
– |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-3: Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
– |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 IRO-1 – Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga klimatrelaterade konsekvenser, risker och möjligheter |
– |
Upplysningskrav E1-2 – Policyer för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna |
– |
Upplysningskrav E1-3 – Åtgärder och resurser med avseende på klimatförändringspolicyer |
Mått och mål
– |
Upplysningskrav E1-4 – Mål för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna |
– |
Upplysningskrav E1-5 – Energianvändning och energimix |
– |
Upplysningskrav E1-6 – Bruttoväxthusgasutsläpp inom scope 1, 2, 3 och totala växthusgasutsläpp |
– |
Upplysningskrav E1-7 – Växthusgasupptag och begränsningsprojekt för växthusgaser som finansieras genom koldioxidkrediter |
– |
Upplysningskrav E1-8 – Intern koldioxidprissättning |
– |
Upplysningskrav E1-9 – Förväntade finansiella effekter genom väsentliga fysiska risker och omställningsrisker och potentiella klimatrelaterade möjligheter |
Tillägg A: |
Tillämpningskrav (AR) |
– |
ESRS 2 Allmänna upplysningar |
Strategi
– |
Upplysningskrav E1-1 – Omställningsplan för begränsning av klimatförändringarna |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
– |
Upplysningskrav E1-2 – Policyer för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna |
– |
Upplysningskrav E1-3 – Åtgärder och resurser med avseende på klimatförändringspolicyer |
Mått och mål
– |
Upplysningskrav E1-4 – Mål för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna |
– |
Upplysningskrav E1-5 – Energianvändning och energimix |
– |
Upplysningskrav E1-6 – Bruttoväxthusgasutsläpp inom scope 1, 2, 3 och totala växthusgasutsläpp |
– |
Upplysningskrav E1-7 – Växthusgasupptag och begränsningsprojekt för växthusgaser som finansieras genom koldioxidkrediter |
– |
Upplysningskrav E1-8 – Intern koldioxidprissättning |
– |
Upplysningskrav E1-9 – Förväntade finansiella effekter genom väsentliga fysiska risker och omställningsrisker och potentiella klimatrelaterade möjligheter |
Syfte
1. |
I denna standard specificeras upplysningskrav som ska göra att de som använder hållbarhetsförklaringar förstår
|
2. |
I upplysningskraven i denna standard tas hänsyn till kraven i tillhörande EU-lagstiftning och regelverk (dvs. EU:s klimatlag (30), förordningen om referensvärden för klimatomställning (31), förordningen om hållbarhetsupplysningar (32), EU-taxonomin (33) och upplysningskraven i EBA:s tredje pelare (34)). |
3. |
Denna standard omfattar upplysningskrav som är kopplade till följande hållbarhetsfrågor: ”Begränsning av klimatförändringarna” och ”Anpassning till klimatförändringarna”. Detta omfattar även energirelaterade frågor, i den mån de är relevanta för klimatförändringarna. |
4. |
Begränsning av klimatförändringarna syftar på företagets ansträngningar i det allmänna arbetet med att begränsa ökningen av den globala genomsnittstemperaturen till 1,5 °C över förindustriell nivå, i enlighet med Parisavtalet. Denna standard omfattar upplysningskrav som har koppling till men inte är begränsade till de sju växthusgaserna koldioxid (CO2), metan (CH4), kväveoxid (N2O), fluorkolväten (HFC), perfluorkolväten (PFC), svavelhexafluorid (SF6) och kvävetrifluorid (NF3). Den omfattar även upplysningskrav om hur företaget behandlar sina växthusgasutsläpp samt de associerade omställningsriskerna. |
5. |
Anpassning till klimatförändringarna syftar på företagets process med anpassning till faktiska och förväntade klimatförändringar. |
6. |
Denna standard omfattar upplysningskrav i fråga om klimatrelaterade risker som kan leda till fysiska klimatrisker för företaget och dess anpassningslösningar för att minska dessa risker. Den omfattar även omställningsrisker som uppkommer genom den anpassning till klimatrelaterade risker som behövs. |
7. |
Upplysningskraven när det gäller ”Energi” omfattar alla typer av energiproduktion och energiförbrukning. |
Förhållande till andra ESRS-standarder
8. |
Ämnen som bryter ned ozonskiktet, kväveoxider och svaveloxider, bland andra luftutsläpp, har koppling till klimatförändringarna men omfattas inte av rapporteringskraven i ESRS E2. |
9. |
Konsekvenser för människor som kan uppkomma genom omställningen till en klimatneutral ekonomi omfattas av ESRS S1 Den egna arbetskraften, ESRS S2 Arbetstagare i värdekedjan, ESRS S3 Påverkade samhällen och ESRS S4 Konsumenter och slutanvändare. |
10. |
Begränsning av och anpassning till klimatförändringar har en nära koppling till ämnen som särskilt behandlas i ESRS E3 Vattenresurser och marina resurser och ESRS E4 Biologisk mångfald och ekosystem. När det gäller vatten, och såsom visas i tabellen över klimatrelaterade faror i AR 11, behandlar denna standard akuta och kroniska fysiska risker som uppstår till följd av vatten- och havsrelaterade faror. Förlust av biologisk mångfald och förstörelse av ekosystem som kan orsakas av klimatförändringar behandlas i ESRS E4 Biologisk mångfald och ekosystem. |
11. |
Denna standard bör läsas och tillämpas tillsammans med ESRS 1 Allmänna krav och ESRS 2 Allmänna upplysningar. |
Upplysningskrav
ESRS 2 Allmänna upplysningar
12. |
Kraven i detta avsnitt bör läsas och tillämpas tillsammans med upplysningskraven i ESRS 2, kapitel 2 Styrning, kapitel 3 Strategi och kapitel 4 Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter. De resulterande upplysningarna ska presenteras i hållbarhetsförklaringen tillsammans med de upplysningar som krävs i ESRS 2, utom ESRS 2 SBM-3 Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell, där företaget har möjlighet att i enlighet med ESRS 2 punkt 46 presentera upplysningarna tillsammans med de andra upplysningar som krävs i denna tematiska standard. |
Styrning
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 GOV-3 – Integration av hållbarhetsrelaterade resultat i incitamentssystem
13. |
Företaget ska upplysa om huruvida och hur klimatrelaterade överväganden beaktas i ersättningen till medlemmar i förvaltnings-, lednings- och tillsynsorganen, inbegripet om deras prestation har bedömts mot de mål för minskning av växthusgasutsläpp som rapporterats enligt upplysningskrav E1-4 och den procentandel av ersättningen som erkänns under den aktuella perioden och som är kopplad till klimatrelaterade överväganden, med en förklaring av vilka klimatrelaterade överväganden som föreligger. |
Strategi
Upplysningskrav E1-1 – Omställningsplan för begränsning av klimatförändringarna
14. |
Företaget ska lämna upplysningar om sin omställningsplan för begränsning av klimatförändringar (35) . |
15. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en uppfattning om företagets tidigare, aktuella och framtida begränsningsarbete för att se till att dess strategi och affärsmodell är förenliga med omställningen till en hållbar ekonomi, och med begränsningen av den globala uppvärmningen till 1,5 °C i linje med Parisavtalet och med målet att uppnå klimatneutralitet senast 2050, och i relevanta fall företagets exponering för kol- olje- och gasrelaterade verksamheter. |
16. |
Den information som krävs enligt punkt 14 ska innehålla följande:
|
17. |
Om företaget inte har någon omställningsplan, ska det ange om och i så fall när det ska anta en omställningsplan. |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-3: Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell
18. |
Företaget ska för varje klimatrelaterad risk som det har identifierat förklara huruvida enheten anser att risken är en klimatrelaterad fysisk risk eller klimatrelaterad omställningsrisk. |
19. |
Företaget ska beskriva resiliensen i sin strategi och i sin affärsmodell vad gäller klimatförändringar. Denna beskrivning ska inbegripa
|
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 IRO-1 – Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga klimatrelaterade konsekvenser, risker och möjligheter
20. |
Företaget ska beskriva de metoder man använder för att identifiera och bedöma klimatrelaterade konsekvenser, risker och möjligheter. Denna beskrivning ska omfatta förfarandet i samband med:
|
21. |
När företaget lämnar de upplysningar som krävs enligt punkterna 20 b och 20 c ska det förklara hur det har använt klimatrelaterad scenarioanalys, inbegripet en rad klimatscenarier, som underlag för att identifiera och bedöma fysiska och omställningsrelaterade risker och möjligheter på kort, medellång och lång sikt. |
Upplysningskrav E1-2 – Policyer för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna
22. |
Företaget ska upplysa om de policyer man har antagit för att hantera väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter relaterade till begränsning av och anpassning till klimatförändringarna. |
23. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en uppfattning om i vilken utsträckning företaget har policyer för hur man ska upptäcka, bedöma, hantera och/eller åtgärda väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter kopplade till begränsning av och anpassning till klimatförändringarna. |
24. |
Den upplysning som krävs i punkt 22 ska innehålla den information om de policyer som företaget infört för att hantera sina väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter kopplade till begränsning av och anpassning till klimatförändringarna i enlighet med ESRS 2 MDR-P Antagna policyer för hur väsentliga hållbarhetsfrågor ska hanteras). |
25. |
Företaget ska ange om och hur dess policyer behandlar områdena
|
Upplysningskrav E1-3 – Åtgärder och resurser med avseende på klimatförändringspolicyer
26. |
Företaget ska lämna upplysningar om sina åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna och vilka resurser man anslår till att genomföra dessa åtgärder. |
27. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en uppfattning om de nyckelåtgärder som vidtas och planeras för att uppnå syftena och målen i företagets klimatrelaterade policyer. |
28. |
Beskrivningen av åtgärderna och resurserna som är kopplade till begränsning av och anpassning till klimatförändringarna ska följa principerna i ESRS 2 MDR-A Åtgärder och resurser med avseende på väsentliga hållbarhetsfrågor. |
29. |
Utöver ESRS 2 MDR-A ska företaget
|
Mått och mål
Upplysningskrav E1-4 – Mål för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna
30. |
Företaget ska lämna upplysningar om de klimatrelaterade mål som man har fastställt. |
31. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en uppfattning om de mål som företaget har fastställt till stöd för sina policyer för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna och behandla sina väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter. |
32. |
Beskrivningen av de mål som krävs i punkt 30 ska innehålla den information som krävs enligt ESRS 2 MDR-T Uppföljning av policyer och åtgärdernas ändamålsenlighet genom mål. |
33. |
I de upplysningar som krävs i punkt 30, ska företaget upplysa om och hur det har fastställt mål för minskning av växthusgasutsläpp och/eller andra mål för att hantera väsentliga klimatrelaterade konsekvenser, risker och möjligheter, t.ex. utbyggnad av förnybar energi, energieffektivitet, anpassning till klimatförändringar och begränsning av fysiska risker eller omställningsrisker. |
34. |
Om företaget har fastställt mål för minskning av växthusgasutsläpp (39), ska ESRS 2 MDR-T och följande krav tillämpas:
|
Upplysningskrav E1-5 – Energianvändning och energimix
35. |
Företaget ska lämna upplysningar om sin energianvändning och energimix. |
36. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en uppfattning om företagets totala energianvändning i absoluta värden, dess förbättring av energieffektivitet, exponering för kol-, olje- och gasrelaterade verksamheter och andelen förnybar energi i dess totala energimix. |
37. |
Den upplysning som krävs i punkt 35 ska innehålla den totala energianvändning i MWh som är relaterad till den egna verksamheten, uppdelad efter:
|
38. |
Det företag som bedriver verksamhet i sektorer med stor klimatpåverkan (42) ska ytterligare dela upp sin totala energiförbrukning från fossila källor efter
|
39. |
Dessutom ska företaget i tillämpliga fall dela upp och separat upplysa om sin produktion av icke-förnybar energi och förnybar energi i MWh (43). |
Energiintensitet baserad på nettoinkomster (44)
40. |
Företaget ska tillhandahålla information om den energiintensitet (total energianvändning per nettoinkomst) som är förknippad med verksamheter i sektorer med hög klimatpåverkan. |
41. |
Den upplysning om energiintensitet som krävs i punkt 40 får endast härledas från den totala energianvändningen och nettoinkomsten från verksamheter i sektorer med hög klimatpåverkan. |
42. |
Företaget ska specificera de sektorer med hög klimatpåverkan som används för att avgöra den energiintensitet som krävs i punkt 40. |
43. |
Företaget ska lämna upplysningar om avstämningen av nettoinkomstbeloppet från verksamheter i sektorer med hög klimatpåverkan (nämnaren i den beräkning av energiintensiteten som krävs i punkt 40) mot relevant post i bokslutet (den finansiella rapporten) eller bokslutskommentarer och noter. |
Upplysningskrav E1-6 – Bruttoväxthusgasutsläpp inom scope 1, 2, 3 och totala växthusgasutsläpp
44. |
Företaget ska i ton koldioxidekvivalenter lämna upplysningar om sina (45)
:
|
45. |
Syftet med upplysningskravet i punkt 44 med avseende på
Informationen från detta upplysningskrav behövs även för att förstå företagets klimatrelaterade omställningsrisker. |
46. |
När den information om växthusgasutsläpp som krävs enligt punkt 44 lämnas ska företaget hänvisa till ESRS 1-punkterna 62–67. I princip är uppgifterna om växthusgasutsläpp från de intresseföretag eller gemensamma företag som ingår i företagets värdekedja i tidigare och senare led (ESRS 1 punkt 67) inte begränsade till andelen eget kapital. För sina intresseföretag, gemensamma företag, icke-konsoliderade dotterföretag (investeringsenheter) och avtalsarrangemang som är samarbetsarrangemang som inte är strukturerade genom en enhet (dvs. gemensamt kontrollerade verksamheter och tillgångar) ska företaget inkludera växthusgasutsläppen i enlighet med omfattningen av företagets operativa kontroll över dem. |
47. |
Om det sker betydande ändringar av definitionen av vad som utgör det rapporterande företaget och dess värdekedja i tidigare och senare led, ska företaget lämna upplysningar om dessa ändringar och förklara hur de påverkar jämförbarheten för dess rapporterade växthusgasutsläpp år för år (dvs. påverkan på hur väl växthusgasutsläpp från aktuella rapporteringsperioder kan jämföras med tidigare). |
48. |
Den upplysning om bruttoväxthusgasutsläpp inom scope 1 som krävs i punkt 44 a ska innefatta
|
49. |
Den upplysning om bruttoväxthusgasutsläpp inom scope 2 som krävs i punkt 44 b ska innefatta
|
50. |
För utsläpp inom scope 1 och scope 2 som det lämnas upplysningar om enligt punkt 44 a och b, ska företaget dela upp informationen och separat upplysa om utsläpp från
|
51. |
Den upplysning om bruttoväxthusgasutsläpp inom scope 3 som krävs i punkt 44 c ska inkludera växthusgasutsläpp i ton koldioxidekvivalenter från varje betydande kategori i scope 3 (dvs. varje scope 3-kategori som är en prioritering för företaget). |
52. |
Den upplysning om totala växthusgasutsläpp som krävs i punkt 44 d ska vara summan av de växthusgasutsläpp inom scope 1, 2 och 3 som krävs i punkt 44 a–c. Upplysningen om de totala växthusgasutsläppen ska göras med en uppdelning där det görs åtskillnad mellan
|
Växthusgasintensitet baserad på nettoinkomster (46)
53. |
Företaget ska lämna upplysningar om intensiteten i sina växthusgasutsläpp (totala utsläpp av växthusgaser per nettoinkomst). |
54. |
Den upplysning om växthusgasintensitet som krävs i punkt 53 ska tillhandahålla de totala växthusgasutsläppen i ton koldioxidekvivalenter (krav i punkt 44 d) per nettoinkomst. |
55. |
Företaget ska lämna upplysningar om avstämningen av nettoinkomstbeloppen (nämnaren i den beräkning av intensiteten i växthusgasutsläppen som krävs i punkt 53) mot relevant post i bokslutet eller bokslutskommentarer och noter. |
Upplysningskrav E1-7 – Växthusgasupptag och begränsningsprojekt för växthusgaser som finansieras genom koldioxidkrediter
56. |
Företaget ska lämna upplysningar om följande:
|
57. |
Syftet med detta upplysningskrav är att
|
58. |
Den upplysning om upptag och lagring av växthusgaser som krävs enligt punkt 56 a ska om så är tillämpligt inkludera
|
59. |
Den upplysning om koldioxidkrediter som krävs enligt punkt 56 b ska om så är tillämpligt inkludera
|
60. |
I händelse av att företaget lämnar upplysningar om ett nettonollutsläppsmål utöver målen för minskning av bruttoväxthusgasutsläpp i enlighet med kraven i upplysningskrav E1-4, punkt 30, ska det förklara omfattningen, metoderna och ramarna som tillämpats och hur de kvarvarande växthusgasutsläppen (efter ca 90–95 % av minskningen av växthusgasutsläpp med möjlighet till motiverade sektoriella variationer i linje med en erkänd utsläppsminskningsbana för sektorn) avses neutraliseras genom växthusgasupptag i företagets egna verksamheter och värdekedja i tidigare och senare led. |
61 |
Om företaget kan ha lämnat offentliga påståenden om växthusgasneutralitet som inbegriper användning av koldioxidkrediter ska det förklara
|
Upplysningskrav E1-8 – Intern koldioxidprissättning
62. |
Företaget ska lämna upplysningar om huruvida det tillämpar interna system för koldioxidprissättning, och i så fall hur dessa stöder dess beslutsfattande och ger incitament att genomföra klimatrelaterade policyer och mål. |
63. |
Den information som krävs i punkt 62 ska innehålla följande:
|
Upplysningskrav E1-9 – Förväntade finansiella effekter genom väsentliga fysiska risker och omställningsrisker och potentiella klimatrelaterade möjligheter
64. |
Företaget ska lämna upplysningar om
|
65. |
De uppgifter som krävs enligt punkt 64 kompletterar de uppgifter om aktuella finansiella effekter som krävs enligt ESRS 2 SBM-3 punkt 48 d. Syftet med detta upplysningskrav med avseende på
|
66. |
Den upplysning om förväntade finansiella effekter av väsentliga fysiska risker som krävs i punkt 64 a ska innefatta följande11: (48):
|
67. |
Den upplysning om förväntade finansiella effekter av väsentliga omställningsrisker som krävs i punkt 64 b ska innefatta följande:
|
68. |
Företaget ska lämna upplysningar om avstämningar som gjorts mot de relevanta posterna eller bokslutskommentarerna och noterna, av följande:
|
69. |
För upplysningen om potentialen att genomdriva klimatrelaterade möjligheter enligt kravet i punkt 64 c ska företaget ta i beaktande (52)
|
70. |
Det krävs ingen kvantifiering av de finansiella effekter som möjligheter ger upphov till om en sådan upplysning inte uppfyller de kvalitativa egenskaper för användbar information som ingår i ESRS 1 bilaga C Informationens kvalitativa egenskaper. |
Tillägg A
Tillämpningskrav (AR)
ESRS E1 och dess tillägg utgör en helhet. Tillägget ska vara till hjälp i tillämpningen av upplysningskraven i denna standard och har samma rättsverkan som de andra delarna av standarden.
Strategi
Upplysningskrav E1-1 – Omställningsplan för begränsning av klimatförändringarna
AR 1. |
En omställningsplan beskriver företagets arbete med begränsning av klimatförändringarna. När företaget lämnar upplysningar om sin omställningsplan förväntas det tillhandahålla en förklaring på hög nivå av hur det ska justera sin strategi och affärsmodell för att säkerställa förenlighet med omställningen till en hållbar ekonomi och med begränsningen av den globala uppvärmningen till 1,5 °C i enlighet med Parisavtalet (eller ett uppdaterat internationellt avtal om klimatförändringarna) och målet att uppnå klimatneutralitet senast 2050 med inget eller begränsat överskridande så som fastställs i förordning (EU) 2021/1119 (europeiska klimatlagen), och i tillämpliga fall hur det kommer att anpassa sin exponering för kol-, olje- och gasrelaterade verksamheter. |
AR 2. |
Det har ännu inte definierats utvecklingsbanor på politisk nivå för alla sektorer. Upplysningen enligt punkt 16 a om omställningsplanens förenlighet med målet att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5 °C bör därför uppfattas som en upplysning om företagets minskningsmål för växthusgasutsläpp. Upplysningen enligt punkt 16 a ska förses med ett referensvärde med avseende på en väg fram mot 1,5 °C. Detta referensvärde bör bygga antingen på sektorns metod för utfasning av fossila bränslen, om denna finns tillgänglig för företagets sektor, eller ett scenario som omfattar hela ekonomin, med dess begränsningar i åtanke (dvs. det är en enkel överföring av utsläppsminskningsmålen från statlig nivå till bolagsnivå). Detta tillämpningskrav bör även läsas tillsammans med AR 26 och AR 27 och de utvecklingsminskningsbanor för sektorer de hänvisar till. |
AR 3. |
När företaget lämnar de upplysningar som krävs i punkt 16 d, kan det beakta följande:
|
AR 4. |
När företaget lämnar de upplysningar som krävs i punkt 16 e, ska det förklara hur anpassningen av dess ekonomiska verksamhet efter bestämmelserna i kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2139 förväntas stöda dess omställning till en hållbar ekonomi. I samband med detta ska företaget ta hänsyn till de centrala resultatindikatorer som ska lämnas ut enligt artikel 8 i förordning (EU) 2020/852 (särskilt taxonomiförenliga intäkter och kapitalutgifter och, i tillämpliga fall, kapitalutgiftsplaner). |
AR 5. |
När företaget lämnar de upplysningar som krävs enligt punkt 16 f ska det uppge om det är uteslutet eller inte från EU-referensvärdena för anpassning till Parisavtalet i enlighet med uteslutningskriterierna i artikel 12.1 d–g (53) och 12.2 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1818 (förordningen om referensvärden för klimatomställning) (54). |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-3 – Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell
AR 6. |
När företaget lämnar upplysningar om resiliensanalysens omfattning enligt kraven i punkt 19 a, ska det förklara vilken del av dess verksamhet och värdekedja i tidigare och senare led och även vilka väsentliga fysiska risker och omställningsrisker som kan ha utelämnats från analysen. |
AR 7. |
När företaget lämnar upplysningar om hur resiliensanalysen har utförts enligt kraven i punkt 19 b, ska det förklara
|
AR 8. |
När företaget lämnar upplysningar om resultaten av resiliensanalysen enligt kraven i punkt 19 c, ska det förklara
|
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 IRO-1 – Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga klimatrelaterade konsekvenser, risker och möjligheter
AR 9. |
När företaget lämnar de upplysningar om processerna för att identifiera och bedöma klimatpåverkan som krävs i punkt 20 a, ska det förklara på vilka sätt det har
|
AR 10. |
Företaget kan koppla de upplysningar som lämnas enligt punkt 20 a och tillämpningskrav 9 till de upplysningar som lämnas enligt följande upplysningskrav: Upplysningskrav E1-1, punkt 16 d om inlåsta växthusgasutsläpp. Upplysningskrav E1-4 och upplysningskrav E1-6. |
AR 11. |
När företaget lämnar de upplysningar om processerna för att identifiera och bedöma
fysiska risker
som krävs i punkt 20 a, ska det förklara om och hur
|
AR 12. |
När företaget lämnar de upplysningar om processerna för att identifiera omställningsrelaterade risker och möjligheter som krävs i punkt 20 a, ska det förklara huruvida och på vilket sätt det har
|
Klimatrelaterad scenarioanalys
AR 13. |
När företaget lämnar de upplysningar som krävs enligt punkterna 19, 20, 21 och tillämpningskrav 10 och 11 ska det förklara hur det har använt klimatrelaterad scenarioanalys som står i proportion till dess omständigheter som underlag för att identifiera och bedöma fysiska och omställningsrelaterade risker och möjligheter på kort, medellång och lång sikt, däribland
|
AR 14. |
När företaget utför scenarioanalys kan det använda följande vägledning: TCFD:s tekniska tillägg om The Use of Scenario Analysis in Disclosure of Climate-Related Risks and Opportunities (2017), TCFD:s Guidance on Scenario Analysis for Non-Financial Companies (2020), ISO 14091:2021 Anpassning till klimatförändringar – Riktlinjer för sårbarhet, effekter och riskbedömning och andra erkända branschstandarder såsom NGFS (Network for Greening the Financial System) och nationella, regionala och lokala bestämmelser på EU-nivå. |
AR 15. |
Företaget ska kortfattat förklara hur de klimatscenarier som används är förenliga med de avgörande klimatrelaterade antaganden som görs i boksluten. |
Upplysningskrav E1-2 – Policyer för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna
AR 16. |
Upplysningar om policyer relaterade till antingen begränsning av eller anpassning till klimatförändringarna kan lämnas separat, då det är olika personer inblandade och olika åtgärder och resurser som behövs för att genomföra dem. |
AR 17. |
Policyer relaterade till begränsning av klimatförändringarna är inriktade på hanteringen av företagets växthusgasutsläpp, växthusgasupptag och omställningsrisker över olika tidshorisonter, i företagets egen verksamhet och/eller i värdekedjan i tidigare och senare led. Kravet enligt punkt 14 kan gälla både fristående policyer för begränsning av klimatförändringarna och relevanta policyer i andra frågor som indirekt stöder begränsning av klimatförändringarna, däribland utbildningspolicyer, policyer för upphandling eller leveranskedjan, investeringspolicyer eller produktutvecklingspolicyer. |
AR 18. |
Policyer som gäller anpassning till klimatförändringar är inriktade på hanteringen av företagets fysiska klimatrisker och omställningsrisker i samband med anpassning till klimatförändringar. Kravet enligt punkterna 22 och 25 kan gälla både fristående policyer för anpassning till klimatförändringar och relevanta policyer i andra frågor som indirekt stöder anpassning till klimatförändringar, däribland utbildningspolicyer och policyer för nödlägen eller arbetsmiljö. |
Upplysningskrav E1-3 – Åtgärder och resurser med avseende på klimatförändringspolicyer
AR 19. |
När företaget lämnar de upplysningar om åtgärder som krävs enligt punkt 29 a och b, får det
|
AR 20. |
När företaget lämnar upplysningar om resurser enligt kraven i punkt 29 c, ska det endast lämna upplysningar om de betydande belopp i driftsutgifter och kapitalutgifter som krävs för att genomföra åtgärderna, eftersom syftet med denna information är att påvisa trovärdighet i företagets åtgärder snarare än att stämma av de angivna beloppen mot boksluten. De belopp i driftsutgifter och kapitaluppgifter som anges ska vara de tillägg som görs till både materiella och immateriella tillgångar under det innevarande räkenskapsåret, samt de planerade tilläggen för kommande perioder då åtgärderna genomförs. De belopp som anges ska endast vara de tillkommande finansiella investeringar som direkt bidrar till att uppnå företagets mål. |
AR 21. |
I linje med kraven i ESRS 2 MDR-A ska företaget förklara om och i hur stor omfattning dess förmåga att genomföra åtgärderna beror på tillgången till och anslagen av resurser. Fortlöpande tillgång till finansiering till överkomlig kapitalkostnad kan vara avgörande för att kunna genomföra företagets åtgärder, inklusive dess anpassningar till förändrad tillgång/efterfrågan eller dess tillhörande förvärv och betydande investeringar i forskning och utveckling. |
AR 22. |
De belopp i driftsutgifter och kapitalutgifter som krävs för att genomföra de åtgärder det lämnas upplysningar om enligt punkt 29 c ska vara konsekventa med de centrala resultatindikatorerna (centrala resultatindikatorer för driftsutgifter och kapitalutgifter) och i tillämpliga fall den kapitalutgiftsplan som krävs i kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2178. Företaget ska förklara alla eventuella skillnader mellan de betydande belopp i driftsutgifter och kapitalutgifter som det lämnar upplysningar om enligt denna standard och de centrala resultatindikatorer som det redovisar enligt kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2178 p.g.a. exempelvis upplysning om ekonomiska verksamheter som inte omfattas enligt vad som definieras i den delegerade förordningen. Företaget får strukturera sina åtgärder efter ekonomisk verksamhet för att jämföra sina driftsutgifter och kapitalutgifter, och i tillämpliga fall sina driftsutgifts- och/eller kapitalutgiftsplaner, med sina centrala resultatindikatorer för förenlighet med taxonomikraven. |
Mått och mål
Upplysningskrav E1-4 – Mål för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna
AR 23. |
Enligt punkt 34 a får företaget upplysa om mål för minskning av växthusgasutsläpp i intensitetsvärde. Intensitetsmålen formuleras som förhållandet mellan växthusgasutsläppen i förhållande till en enhet för fysisk aktivitet eller ekonomisk output. Relevanta aktivitets- eller outputenheter anges i sektorsspecifika standarder ESRS. Om företaget endast har fastställt ett mål för minskning av växthusgasintensiteten ska det ändå redovisa de tillhörande absoluta värdena för målåret och det eller de mellanliggande målåren. Detta kan leda till en situation där ett företag är skyldigt att redovisa en ökning av de absoluta växthusgasutsläppen för målåret och mellanliggande målår, t.ex. eftersom det förutser organisk tillväxt i sin verksamhet. |
AR 24. |
När företaget lämnar de upplysningar som krävs i punkt 34 b, ska det specificera den andel av målet som gäller vart och ett av respektive scope för växthusgasutsläpp (1, 2 eller 3). Företaget ska uppge den metod som använts för att beräkna scope 2-växthusgasutsläppsom ingår i målet (dvs. antingen den platsbaserade eller marknadsbaserade metoden). Om gränsen för minskningsmålet för växthusgasutsläpp skiljer sig från den för de växthusgasutsläpp som rapporteras enligt upplysningskrav E1-6, ska företaget lämna upplysningar om vilka gaser som omfattas, respektive procentandel för scope 1, 2 och 3 och totala växthusgasutsläpp som målet omfattar. För sina dotterföretags minskningsmål för växthusgasutsläpp ska företaget på motsvarande sätt tillämpa dessa krav på dotterföretagsnivå. |
AR 25. |
När företaget lämnar de upplysningar som krävs i punkt 34 c om basår och baslinjevärde, gäller följande:
|
AR 26. |
När företaget lämnar de upplysningar som krävs i punkterna 34 d och e, ska det presentera informationen under målperioden med hänvisning till en sektorspecifik utsläppsbana, om sådan finns, eller en sektorsövergripande dito i enlighet med att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5 °C. Av den anledningen ska företaget beräkna ett 1,5 °C-förenligt referensmålvärde för scope 1 och 2 (och i tillämpliga fall ett separat för scope 3) som dess egna minskningsmål för växthusgaser eller interimsmål inom respektive scope kan jämföras mot. |
AR 27. |
Referensvärdet kan beräknas genom att växthusgasutsläppen under basåret multipliceras med antingen en sektorspecifik (sektorns metod för utfasning av fossila bränslen) eller sektorsövergripande (metoden med absolut kontraktion) utsläppsminskningsfaktor. Dessa utsläppminskningsfaktorer kan härledas från olika källor. Företaget bör se till att den använda källan baseras på en utsläppsminskningsbana som är förenlig med begränsningen av den globala uppvärmningen till 1,5 °C. |
AR 28. |
Utsläppsminskningsfaktorerna är föremål för vidare utveckling. Följaktligen uppmuntras företagen att endast använda uppdaterad offentligt tillgänglig information.
|
AR 29. |
Referensmålvärdet beror på basåret och baslinjeutsläppen i företagets minskningsmål för växthusgasutsläpp. Följaktligen kan referensmålvärdet för företaget med ett nyligen inträffat basår eller med högre baslinjeutsläpp bli mindre svårt att uppnå än det blir för företag som redan tidigare har vidtagit ambitiösa åtgärder för att minska växthusgasutsläpp. Därför får företag som tidigare har uppnått minskningar av växthusgasutsläpp i linje med antingen en 1,5 °C-förenlig sektorsövergripande eller sektorspecifik bana justera sina baslinjeutsläpp därefter för att fastställa referensmålvärdet. Om företaget justerar baslinjeutsläppen för att fastställa referensmålvärdet, ska det alltså inte beakta växthusgasutsläpp före år 2020 och ska tillhandahålla lämpliga bevis för sin tidigare uppnådda minskning av växthusgasutsläpp. |
AR 30. |
När företaget lämnar de upplysningar som krävs i punkt 34 f, ska det förklara
|
AR 31. |
Företaget kan presentera sina minskningsmål för växthusgasutsläpp tillsammans med sina åtgärder för begränsning av klimatförändringarna (se tillämpningskrav 19) som en tabell eller grafisk bana som visar utvecklingen med tiden. Följande figur och tabell ger exempel med kombinerade mål och drivkrafter för utfasning av fossila bränslen:
|
Upplysningskrav E1-5 – Energianvändning och energimix
Vägledning för beräkning
AR 32. |
När företaget utarbetar den information om energianvändning som krävs i punkt 35, ska det göra följande:
|
AR 33. |
Den information som krävs enligt punkt 37 a är tillämplig om företaget är verksamt i minst en sektor med hög klimatpåverkan. Den information som krävs enligt punkt 38 a–e ska också omfatta energi från fossila källor som förbrukas i verksamheter som inte är i sektorer med stor klimatpåverkan. |
AR 34. |
Informationen om energianvändning och energimix kan presenteras i följande tabellformat för sektorer med hög klimatpåverkan och för alla andra sektorer genom att man utelämnar raderna 1–5.
|
AR 35. |
Den totala energianvändningen med en åtskillnad mellan förbrukning av fossil energi, kärnenergi och förnybar energi kan presenteras grafiskt i hållbarhetsförklaringen som visar utvecklingen över tid (t.ex. genom ett cirkel- eller stapeldiagram). |
Energiintensitet baserad på nettoinkomster
AR 36. |
När företaget utarbetar den information om energiintensitet som krävs i punkt 40, ska det göra följande:
|
AR 37. |
Den kvantitativa informationen kan presenteras i följande tabell.
|
AR 38. |
Avstämningen mellan nettointäkterna från verksamheter i sektorer med hög klimatpåverkan och relevant post eller upplysning i bokslut (enligt kravet i punkt 43) kan presenteras antingen
|
Upplysningskrav E1-6 – Bruttoväxthusgasutsläpp inom scope 1, 2, 3 och totala växthusgasutsläpp
Vägledning för beräkning
AR 39. |
När företaget utarbetar informationen för att rapportera växthusgasutsläpp enligt kravet i punkt 44, ska det göra följande:
|
AR 40. |
När företaget utarbetar informationen för rapportering av växthusgasutsläpp från sina intresseföretag, joint ventures, icke-konsoliderade dotterföretag (investeringsenheter) och avtalsarrangemang enligt punkt 50 ska det konsolidera 100 % av växthusgasutsläppen för de enheter som det kontrollerar operativt. I praktiken sker detta när företagen innehar licensen – eller tillståndet– för att driva tillgångar från dessa intresseföretag, joint ventures, icke-konsoliderade dotterföretag (investeringsföretag) och avtalsenliga arrangemang. Om företaget har en avtalsenligt definierad deltidsdriftskontroll ska det konsolidera 100 % av de växthusgasutsläpp som släpps ut under den tid företagets operativa kontroll utförs. |
AR 41. |
I enlighet med ESRS 1 kapitel 3.7 ska företaget vid behov dela upp information om sina växthusgasutsläpp. Företaget kan till exempel dela upp sina utsläpp av växthusgaser i scope 1, 2, 3 eller de totala växthusgasutsläppen per land, driftssegment, ekonomisk verksamhet, dotterbolag, kategori av växthusgaser (CO2, CH4, N2O, HFC, PFC, SF6, NF3 och annan typ av växthusgasutsläpp som företaget beaktar) eller källtyp (stationär förbränning, mobil förbränning, processutsläpp och flyktiga utsläpp). |
AR 42. |
Ett företag kan ha en annan rapporteringsperiod än vissa eller alla enheter i värdekedjan. Under sådana omständigheter får företaget mäta sina växthusgasutsläpp i enlighet med punkt 44 med hjälp av information för rapporteringsperioder som skiljer sig från dess egen rapporteringsperiod, om denna information erhålls från enheter i dess värdekedja med rapporteringsperioder som skiljer sig från företagets rapporteringsperiod, under förutsättning att
|
AR 43. |
När företaget utarbetar den information om bruttoväxthusgasutsläpp inom scope 1 som krävs i punkt 48 a, ska det göra följande:
|
AR 44. |
När företaget utarbetar den information om procentandelen växthusgasutsläpp inom scope 1 från reglerade utsläppshandelssystem som krävs i punkt 48 b, ska det göra följande:
|
AR 45. |
När företaget utarbetar den information om bruttoväxthusgasutsläpp inom scope 2 som krävs i punkt 49, ska det göra följande:
|
AR 46. |
När företaget utarbetar den information om bruttoväxthusgasutsläpp inom scope 3 som krävs i punkt 51, ska det göra följande:
|
AR 47. |
När företaget utarbetar den information om totala växthusgasutsläpp som krävs i punkt 52, ska det göra följande:
|
AR 48. |
Företaget ska ge upplysning om de totala växthusgasutsläppen uppdelade på scope 1, scope 2 och betydande scope 3 enligt tabellen nedan.
|
AR 49. |
För att betona potentiella omställningsrisker får företaget lämna upplysningar om sina totala växthusgasutsläpp uppdelade efter framträdande länder och i tillämpliga fall efter rörelsesegment (och då tillämpa samma segment för boksluten enligt kraven i redovisningsstandarderna, dvs. IFRS 8 Rörelsesegment eller lokal god redovisningssed). Scope 3-växthusgasutsläpp får utelämnas från dessa uppdelningar per land om de tillhörande uppgifterna inte är lätt tillgängliga. |
AR 50. |
Växthusgasutsläpp i scope 3 kan också presenteras enligt de indirekta utsläppskategorier som definieras i EN ISO 14064-1:2018. |
AR 51. |
Om det är väsentligt för företagets scope 3-utsläpp ska det lämna upplysningar om växthusgasutsläppen från inköpta molntjänster och datacentertjänster som en underavdelning till den övergripande scope 3-kategorin”varor och tjänster inköpta i tidigare led”. |
AR 52. |
De totala växthusgasutsläppen uppdelade efter scope 1, 2 och 3 kan presenteras grafiskt i hållbarhetsförklaringen (t.ex. som ett stapel- eller cirkeldiagram) som visar uppdelningen av växthusgasutsläpp över värdekedjan (tidigare led, egna verksamheter, transporter, senare led). |
Växthusgasintensitet baserad på nettoinkomster
AR 53. |
När företaget lämnar upplysningar om växthusgasintensitet baserat på de nettoinkomster som krävs i punkt 53, ska det göra följande:
|
AR 54. |
Den kvantitativa informationen kan presenteras i följande tabellformat.
|
AR 55. |
Avstämningen av de nettointäkter som används för att beräkna växthusgasintensitet mot de relevanta posterna i boksluten eller bokslutskommentarer och noter (enligt kravet i punkt 55) kan göras genom antingen
|
Upplysningskrav E1-7 – Växthusgasupptag och begränsningsprojekt för växthusgaser som finansieras genom koldioxidkrediter
Upptag och lagring av växthusgaser i den egna verksamheten och värdekedjan i tidigare och senare led
AR 56. |
Utöver sina inventeringar av växthusgaser ska företagen ge insyn i hur och i vilken omfattning de antingen förbättrar naturliga sänkor eller tillämpar tekniska lösningar för att ta bort växthusgaser ur atmosfären i sin egen verksamhet och värdekedja i tidigare och senare led. Det finns inga allmänt godtagna koncept och metoder för att redovisa växthusgasupptag, men denna standard har som syfte att öka transparensen för företagens arbete med att ta bort växthusgas ur atmosfären (punkterna 56 a och 58). De växthusgasupptag utanför värdekedjan som företaget stöder genom inköp av koldioxidkrediter ska det lämna upplysningar om separat enligt kraven i punkterna 56 b och 59. |
AR 57. |
När företaget lämnar upplysningar om upptag och lagring av växthusgaser från sin egen verksamhet och värdekedja i tidigare och senare led enligt kraven i punkterna 56 a och 58, ska det för varje upptags- och lagringsverksamhet beskriva
|
AR 58. |
När företaget utarbetar informationen om upptag och lagring av växthusgaser från sin egen verksamhet och värdekedja i tidigare och senare led enligt kraven i punkterna 56 a och 58, ska det göra följande:
|
AR 59. |
Företaget ska dela upp och lämna separata upplysningar om de växthusgasupptag som inträffar i dess egen verksamhet och dem som inträffar i dess värdekedja i tidigare och senare led. Upptagsverksamheterna för växthusgaser i värdekedjan i tidigare och senare led ska innefatta dem som företaget aktivt stöder, t.ex. genom ett samarbetsprojekt med en leverantör. Företaget förväntas inte inkludera några växthusgasupptag som kan inträffa i dess värdekedja i tidigare och senare led som det inte är medvetet om. |
AR 60. |
Den kvantitativa informationen om växthusgasupptag kan presenteras med följande tabellformat.
|
Projekt för begränsning av växthusgaser finansierade genom koldioxidkrediter
AR 61. |
Att finansiera projekt för minskning av växthusgasutsläpp utanför företagets värdekedja genom inköp av koldioxidkrediter som uppfyller höga kvalitetsstandarder kan vara ett värdefullt bidrag till att begränsa klimatförändringarna. I denna standard krävs att företaget lämnar upplysningar om huruvida det använder koldioxidkrediter separat från växthusgasutsläppen (punkterna 56 b och 59) och minskningsmålen för växthusgasutsläpp (upplysningskrav E1-4). Det krävs också att företaget uppvisar i hur stor omfattning det använder och vilka kvalitetskriterier det använder för dessa koldioxidkrediter. |
AR 62. |
När företaget lämnar upplysningar om de koldioxidkrediter som krävs enligt punkt 56 b och 59, ska det upplysa om följande uppdelning, beroende på vad som är tillämpligt:
|
AR 63. |
När företaget utarbetar den information om koldioxidkrediter som krävs enligt punkt 56 b och 59, ska det göra följande:
|
AR 64. |
Informationen om koldioxidkrediter som annullerats under rapporteringsåret och planeras att annulleras i framtiden kan presenteras med följande tabellformat.
|
Upplysningskrav E1-8 – Intern koldioxidprissättning
AR 65. |
När företaget lämnar de upplysningar som krävs i punkt 62 och 63 ska det, i tillämpliga fall, kortfattat förklara om och på vilket sätt de koldioxidpriser som används i interna system för koldioxidprissättning överensstämmer med dem som används i boksluten. Detta ska göras med avseende på de interna koldioxidpriser som används för
|
AR 66. |
Informationen kan presenteras med hjälp av följande tabell:
|
Upplysningskrav E1-9 – Förväntade finansiella effekter genom väsentliga fysiska risker och omställningsrisker och potentiella klimatrelaterade möjligheter
Förväntade finansiella effekter av väsentliga fysiska risker och omställningsrisker
AR 67. |
Väsentliga klimatrelaterade fysiska risker och omställningsrisker kan påverka företagets finansiella ställning (t.ex. ägda tillgångar, finansiellt kontrollerade leasade tillgångar och skulder), prestation (t.ex. potentiell framtida ökning/minskning av nettointäkter och kostnader pga. avbrott i verksamheten, höjda leveranspriser med potentiellt urholkade marginaler som följd) och kassaflöden. Den låga sannolikheten, den höga allvarlighetsgraden och de långsiktiga tidsperspektiven för vissa klimatrelaterade fysiska riskexponeringar och osäkerheten till följd av omställningen till en hållbar ekonomi innebär att det blir tillhörande väsentliga förväntade finansiella effekter som ligger utanför vad befintliga redovisningsstandarder kräver. |
AR 68. |
För närvarande finns det ingen gemensamt accepterad metodik för att bedöma eller mäta hur väsentliga fysiska risker och omställningsrisker kan påverka företagets framtida finansiella ställning, prestation och kassaflöden. Upplysningarna om dessa finansiella effekter (enligt kraven i punkterna 64, 66 och 67) blir därför beroende av företagets interna metod och av att man iakttar betydande omdöme när man fastställer de underlag och antaganden som behövs för att kvantifiera de förväntade finansiella effekterna. |
AR 69. |
När företaget lämnar de upplysningar som krävs enligt punkterna 64 a och 66, ska det förklara om och på vilket sätt
|
AR 70. |
När företaget utarbetar de upplysningar om tillgångar utsatta för väsentlig fysisk risk som ska lämnas enligt kravet i punkt 66 a, ska det göra följande:
|
AR 71. |
När företaget utarbetar den information som krävs enligt punkterna 64 a och 66 d, kan det bedöma och lämna upplysningar om den andel nettointäkter från affärsverksamheter som är utsatt för fysisk risk. Denna upplysning
|
AR 72. |
När företaget lämnar de upplysningar som krävs enligt punkterna 64 b och 67 a, ska det förklara huruvida och på vilket sätt
|
AR 73. |
När företaget lämnar de upplysningar om tillgångar som är utsatta för väsentlig omställningsrelaterad risk som krävs i punkt 67 och b, ska det göra följande:
|
AR 74. |
När företaget lämnar de upplysningar om potentiella skulder från väsentliga omställningsrisker som krävs i punkt 67 d, gäller följande:
|
AR 75. |
Andra strategier och metoder kan tillämpas för att bedöma hur omställningsrisker kan påverka företagets framtida finansiella ställning. I vilket fall som helst ska upplysningarna om förväntade finansiella effekter innehålla en beskrivning av de metoder och definitioner som företaget använder. |
AR 76. |
När företaget utarbetar den information som krävs enligt punkt 67 d, kan det bedöma och lämna upplysningar om den andel nettointäkter från affärsverksamheter som är utsatt för omställningsrisker. Denna upplysning
|
AR 77. |
Avstämningen av den betydande mängden tillgångar, skulder och nettointäkter (som är utsatta för antingen väsentliga fysiska risker eller omställningsrisker) mot relevant post eller upplysning (t.ex. i segmentrapporteringen) i boksluten (enligt kravet i punkt 68) kan presenteras av företaget
|
AR 78. |
Företaget ska säkerställa att data och antaganden för att bedöma och rapportera de förväntade finansiella effekterna av väsentliga fysiska risker och omställningsrisker i hållbarhetsförklaringen är konsekventa med motsvarande data och antaganden som används för boksluten (t.ex. koldioxidpriser som används för att bedöma avskrivning av tillgångar, tillgångars användningstid, uppskattningar och avsättningar). Företaget ska förklara skälen till eventuella inkonsekvenser (t.ex. om de fullständiga finansiella följderna av klimatrelaterade risker fortfarande håller på att bedömas eller inte bedöms som väsentliga i boksluten). |
AR 79. |
För potentiella framtida effekter på skulder (enligt kravet i punkt 67 d) ska företaget i tillämpliga fall korshänvisa till beskrivningen av utsläppshandelssystemen i boksluten. |
Klimatrelaterade möjligheter
AR 80. |
När företaget lämnar upplysningar enligt punkt 69 a ska det förklara karaktären på kostnadsbesparingarna (t.ex. från minskad energianvändning), de tidshorisonter och metoder som används, däribland bedömningens omfattning, avgörande antaganden och begränsningar samt om och hur scenarioanalys tillämpades. |
AR 81. |
När företaget lämnar de upplysningar som krävs i punkt 69 b ska det förklara hur det har bedömt marknadsstorleken eller eventuella förväntade förändringar av nettointäkterna från koldioxidsnåla produkter och tjänster eller anpassningslösningar, däribland bedömningens omfattning, tidshorisonten, avgörande antaganden och begränsningar och i vilken grad denna marknad är tillgänglig för företaget. Informationen om marknadsstorlek kan sättas i perspektiv mot de aktuella taxonomianpassade intäkter som det lämnas upplysningar om enligt bestämmelserna i förordning (EU) 2020/852. Enheten kan också förklara hur den ska genomdriva sina klimatrelaterade möjligheter, om möjligt med en koppling till upplysningarna om policyer, mål och åtgärder enligt upplysningskraven E1-2, E1-3 och E1-4. |
ESRS E2
FÖRORENINGAR
INNEHÅLLSFÖRTECKNING
Syfte
Förhållande till andra ESRS-standarder
Upplysningskrav
– |
ESRS 2 Allmänna upplysningar |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
– |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 IRO-1: Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter i samband med föroreningar |
– |
Upplysningskrav E2-1 – Policyer relaterade till förorening |
– |
Upplysningskrav E2-2: Åtgärder och resurser relaterade till förorening |
Mått och mål
– |
Upplysningskrav E2-3 – Mål relaterade till förorening |
– |
Upplysningskrav E2–4 – Förorening av luft, vatten och mark |
– |
Upplysningskrav E2-5 – Ämnen som inger betänkligheter och ämnen som inger mycket stora betänkligheter |
– |
Upplysningskrav E2-6 – Förväntade finansiella effekter av föroreningsrelaterade konsekvenser, risker och möjligheter |
Tillägg A: |
Tillämpningskrav (AR) |
– |
ESRS 2 Allmänna upplysningar |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
– |
Upplysningskrav E2-1 – Policyer relaterade till förorening |
– |
Upplysningskrav E2-2: Åtgärder och resurser relaterade till förorening |
Mått och mål
– |
Upplysningskrav E2-3 – Mål relaterade till förorening |
– |
Upplysningskrav E2–4 – Förorening av luft, vatten och mark |
– |
Upplysningskrav E2-5 – Ämnen som inger betänkligheter och ämnen som inger mycket stora betänkligheter |
– |
Upplysningskrav E2-6 – Förväntade finansiella effekter av föroreningsrelaterade risker och möjligheter |
Syfte
1. |
I denna standard specificeras upplysningskrav som ska göra att de som använder hållbarhetsförklaringen förstår
|
2. |
Denna standard fastställer upplysningskrav som är kopplade till följande hållbarhetsfrågor: förorening av luft, vatten och mark samt ämnen som inger betänkligheter, däribland ämnen som inger mycket stora betänkligheter. |
3. |
”Förorening av luft”: företagets utsläpp i luft (både inomhus och utomhus), och förebyggande, begränsning och minskning av sådana utsläpp. |
4. |
”Förorening av vatten”: företagets utsläpp i vatten, och förebyggande, begränsning och minskning av sådana utsläpp. |
5. |
”Förorening av mark”: företagets utsläpp i mark, och förebyggande, begränsning och minskning av sådana utsläpp. |
6. |
När det gäller ”ämnen som inger betänkligheter” omfattar denna standard företagets produktion, användning och/eller distribution och kommersialisering av ämnen som inger betänkligheter, däribland ämnen som inger mycket stora betänkligheter. Upplysningskrav för ämnen som inger betänkligheter syftar till att ge användarna en förståelse för de faktiska eller potentiella effekterna av sådana ämnen, även med beaktande av eventuella begränsningar av deras användning och/eller distribution och kommersialisering. |
Förhållande till andra ESRS-standarder
7. |
Ämnet förorening har ett nära samband med andra miljörelaterade underämnen såsom klimatförändringar, vattenresurser och marina resurser, biologisk mångfald och cirkulär ekonomi. För att ge en omfattande översikt av vad som kan vara väsentligt för förorening, täcks därför de relevanta upplysningskraven även av andra miljörelaterade standarder enligt följande:
|
8. |
Företagets föroreningsrelaterade konsekvenser kan påverka människor och samhällen. Väsentliga negativa konsekvenser för berörda samhällen som kommer sig av föroreningsrelaterade konsekvenser som kan hänföras till företaget behandlas i ESRS S3 Berörda samhällen. |
9. |
Denna standard bör jämföras med ESRS 1 Allmänna krav och ESRS 2 Allmänna upplysningar. |
Upplysningskrav
ESRS 2 Allmänna upplysningar
10. |
Kraven i detta avsnitt bör jämföras med och redovisas tillsammans med upplysningarna som krävs enligt ESRS 2, kapitel 4 Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter. |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 IRO-1: Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter i samband med föroreningar
11. |
Företaget ska beskriva hur man fastställer väsentlig inverkan samt risker och möjligheter och ska uppge information om
|
Upplysningskrav E2-1 – Policyer relaterade till förorening
12. |
Företaget ska beskriva sina strategier för att hantera sin väsentliga inverkan samt risker och möjligheter i samband med förebyggande och begränsning av föroreningar. |
13. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en uppfattning om i vilken utsträckning företaget har policyer för hur man ska upptäcka, bedöma, hantera och/eller åtgärda väsentliga föroreningsrelaterade konsekvenser, risker och möjligheter. |
14. |
Den upplysning som krävs enligt punkt 12 ska innehålla information om de policyer som företaget har infört för att hantera sin väsentliga inverkan samt risker och möjligheter i samband med föroreningar i enlighet med ESRS 2 MDR-P Antagna policyer för hur väsentliga hållbarhetsfrågor ska hanteras. |
15. |
Företaget ska, med avseende på sin egen verksamhet och sin värdekedja i tidigare och senare led ange om och hur dess policyer omfattar följande områden där detta är relevant:
|
Upplysningskrav E2-2: Åtgärder och resurser relaterade till förorening
16. |
Företaget ska lämna upplysningar om sina föroreningsrelaterade åtgärder och vilka resurser man anslagit till att genomföra dessa åtgärder. |
17. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en uppfattning om de nyckelåtgärder som vidtas och planeras för att uppnå syftena och målen i företagets policyer för föroreningar. |
18. |
Beskrivningen av de föroreningsrelaterade handlingsplanerna och resurserna ska innehålla de uppgifter som anges i ESRS 2 MDR-A Åtgärder och resurser med avseende på väsentliga hållbarhetsfrågor. |
19. |
Utöver ESRS 2 MDR-A får företaget specificera till vilket skikt i följande begränsningshierarki som åtgärder och resurser kan anslås:
|
Mått och mål
Upplysningskrav E2-3 – Mål relaterade till förorening
20. |
Företaget ska lämna upplysningar om de föroreningsrelaterade mål som man har fastställt. |
21. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en uppfattning om de mål som företaget har fastställt till stöd för sina föroreningsrelaterade policyer och behandla sina väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter. |
22. |
Beskrivningen av målen ska innehålla den information som krävs enligt ESRS 2 MDR-T Uppföljning av policyernas och åtgärdernas ändamålsenlighet genom mål. |
23. |
Den upplysning som krävs i punkt 20 ska ange om och på vilket sätt dess mål är kopplat till förebyggande och begränsning av
|
24. |
Utöver ESRS 2 MDR-T kan företaget ange huruvida ekologiska trösklar (t.ex. biosfärens integritet, ozonnedbrytning i stratosfären, aerosolbelastning i atmosfären, markutarmning, havsförsurning) och enhetsspecifika tilldelningar beaktades när målen fastställdes. Om så är fallet får företaget ange
|
25. |
Företaget ska som en del av den kontextuella informationen ange huruvida de mål som det har fastställt och presenterat är obligatoriska (krävs enligt lagstiftning) eller frivilliga. |
Upplysningskrav E2–4 – Förorening av luft, vatten och mark
26. |
Företaget ska upplysa om de föroreningar som det släpper ut genom sin egen verksamhet samt de mikroplaster det genererar eller använder. |
27. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en uppfattning om de utsläpp som företaget ger upphov till i luft, vatten och mark i sina egna verksamheter och för dess generering och användning av mikroplaster. |
28. |
Företaget ska lämna upplysningar om mängden av följande:
|
29. |
Den mängd som avses i punkt 28 ska vara konsoliderad och inbegripa utsläppen från de anläggningar som företaget har finansiell respektive operativ kontroll över. Konsolideringen ska endast omfatta utsläpp från anläggningar för vilka det tillämpliga tröskelvärde som anges i bilaga II till förordning (EG) nr 166/2006 överskrids. |
30. |
Företaget ska sätta sin upplysning i ett sammanhang och beskriva
|
31. |
När en metod som är mindre exakt än direkt mätning av utsläpp väljs för att kvantifiera utsläpp ska företaget ange skälen till att välja denna mindre exakta metod. Om företaget använder uppskattningar, ska det lämna upplysningar om den standard, den sektoriella studie eller de källor som utgör grund för dess uppskattningar, samt om den möjliga osäkerhetsgraden och den följd av uppskattningar som återspeglar osäkerheten i mätningen. |
Upplysningskrav E2-5 – Ämnen som inger betänkligheter och ämnen som inger mycket stora betänkligheter
32. |
Företaget ska lämna upplysningar om produktion, användning, distribution, kommersialisering och import/export av ämnen som inger betänkligheter och ämnen som inger mycket stora betänkligheter i sig själva, i blandningar eller i varor. |
33. |
Syftet med detta upplysningskrav är att möjliggöra en uppfattning om hur företaget påverkar hälsa och miljö genom ämnen som inger betänkligheter och ämnen som inger mycket stora betänkligheter i sig själva. Syftet är även att ge en uppfattning om företagets väsentliga risker och möjligheter, däribland exponering för dessa ämnen och risker till följd av ändringar i regelverken. |
34. |
Den upplysning som krävs enligt punkt 32 ska innefatta de totala mängder av ämnen som inger betänkligheter som skapas eller används vid produktionen eller som anskaffas, och som lämnar företagets anläggningar som utsläpp, som produkter eller som delar av produkter eller tjänster, uppdelade i de huvudsakliga faroklasserna för ämnen som inger betänkligheter. |
35. |
Företaget ska separat presentera information gällande ämnen som inger mycket stora betänkligheter. |
Upplysningskrav E2-6 – Förväntade finansiella effekter av väsentliga föroreningsrelaterade risker och möjligheter
36. |
Företaget ska lämna upplysningar om de förväntade finansiella effekterna av väsentliga föroreningsrelaterade risker och möjligheter. |
37. |
De uppgifter som krävs enligt punkt 36 kompletterar de uppgifter om aktuella finansiella effekter på företagets finansiella ställning, finansiella prestation och kassaflöden för rapporteringsperioden som krävs enligt ESRS 2 SBM-3 punkt 48 d. |
38. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en uppfattning om
|
39. |
I upplysningen ska följande ingå:
|
40. |
Informationen som tillhandahålls enligt punkt 38 a ska innehålla följande:
|
41. |
Företaget ska offentliggöra all relevant kontextuell information, inbegripet en beskrivning av väsentliga incidenter och insättningar där föroreningar hade negativ inverkan på miljön och/eller förväntas ha negativa effekter på företagets finansiella kassaflöden, finansiella ställning och finansiella resultat på kort, medellång och lång sikt. |
Tillägg A
Tillämpningskrav (AR)
ESRS E2 och dess tillägg utgör en helhet. Tillägget ska vara till hjälp i tillämpningen av upplysningskraven i denna standard och har samma rättsverkan som de andra delarna av standarden.
ESRS 2 ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 IRO-1: Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter i samband med föroreningar
AR 1. |
När ett företag utför en väsentlighetsbedömning av underämnen på miljöområdet ska det bedöma föroreningarnas väsentlighet i sin egen verksamhet och dess värdekedja i tidigare och senare led, och får beakta de fyra faserna nedan, även kallad LEAP-strategin:
|
AR 2. |
Väsentlighetsbedömningen för ESRS E2 motsvarar de första tre faserna i denna LEAP-metod. I den fjärde fasen behandlas resultatet av processen. |
AR 3. |
I arbetet med att bedöma väsentligheten för inverkan, beroenden, risker och möjligheter ska man beakta bestämmelserna i ESRS 2 IRO-1 Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter i samband med föroreningar och IRO-2 Upplysningskrav i ESRS-standarder som omfattas av företagets hållbarhetsförklaringar. |
AR 4. |
Underämnena i väsentlighetsbedömningen i ESRS E2 ska innefatta
|
AR 5. |
I fas 1, för att lokalisera var i sin egen verksamhet och dess värdekedja i tidigare och senare led kontakten med naturen äger rum, får företaget överväga att
|
AR 6. |
Fas 2 avser utvärdering av företagets påverkan och beroendeförhållanden för varje verksamhetsställe eller sektor/affärsenhet, bland annat genom att bedöma hur allvarlig och sannolik påverkan på miljön och människors hälsa är. |
AR 7. |
I fas 3 får företaget, för att bedöma sina väsentliga risker och möjligheter på grundval av resultaten av faserna 1 och 2, bedöma
|
AR 8. |
För att bedöma väsentligheten får företaget använda kommissionens rekommendation (EU) 2021/2279 om användningen av metoder för produkters miljöavtryck för att mäta och kommunicera produkters och organisationers miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv. |
AR 9. |
När företaget redovisar utfallet av sin väsentlighetsbedömning ska det beakta
|
Upplysningskrav E2-1 – Policyer relaterade till förorening
AR 10. |
Policyerna som beskrivs enligt detta upplysningskrav kan ingå i mer omfattande policyer för miljö och hållbarhet med flera olika delområden. |
AR 11. |
Beskrivningen av policyerna ska innefatta information om den eller de föroreningar eller det eller de ämnen som omfattas. |
AR 12. |
När företaget lämnar upplysningar enligt punkt 11 får det inkludera bakgrundsinformation om kopplingarna mellan dess införda policyer och hur de kan bidra till EU:s handlingsplan Med sikte på nollförorening av luft, vatten och mark med delar om t.ex.
|
Upplysningskrav E2-2: Åtgärder och resurser relaterade till förorening
AR 13. |
Om åtgärderna omfattar åtaganden i värdekedjan i tidigare och senare led ska företaget tillhandahålla information om de typer av åtgärder som återspeglar dessa åtaganden. |
AR 14. |
När resurser beaktas kan exempel på driftsutgifter vara investeringar i forskning och utveckling för att förnya och utveckla säkra och hållbara alternativ till användning av ämnen som inger betänkligheter eller för att minska utsläppen i en produktionsprocess. |
AR 15. |
Om det är relevant för att uppnå syftena och målen i föroreningsrelaterade policyer får företaget tillhandahålla information om platsspecifika handlingsplaner. |
Mått och mål
Upplysningskrav E2-3 – Mål relaterade till förorening
AR 16. |
Om företaget hänvisar till ekologiska trösklar när det fastställer mål kan det hänvisa till den vägledning som ges av initiativet för vetenskapsbaserade mål för naturen (SBTN) i dess preliminära vägledning (Initial Guidance for Business, september 2020), eller annan vägledning med en vetenskapligt erkänd metod som gör det möjligt att fastställa vetenskapligt baserade mål genom att identifiera ekologiska tröskelvärden och, i tillämpliga fall, enhetsspecifika tilldelningar. Ekologiska trösklar kan vara lokala, nationella och/eller globala. |
AR 17. |
Företaget får ange huruvida målet åtgärdar brister i samband med kriterierna för väsentliga bidrag till förebyggande och begränsning av föroreningar enligt definitionen i delegerade akter som antagits i enlighet med artikel 14.2 i förordning (EU) 2020/852. Om kriterierna för att inte orsaka betydande skada för förebyggande och begränsning av föroreningar enligt definitionen i delegerade akter som antagits i enlighet med artikel 10.3, artikel 11.3, artikel 12.2, artikel 13.2 och artikel 15.2 i förordning (EU) 2020/852 inte är uppfyllda, får företaget ange huruvida målet åtgärdar brister som rör kriterierna för att inte orsaka betydande skada. |
AR 18. |
Om det är relevant för att stödja de policyer som företaget har antagit får företaget lämna information om de mål som fastställts på anläggningsnivå. |
AR 19. |
Målen får gälla företagets egna verksamhet och/eller värdekedjan. |
Upplysningskrav E2–4 – Förorening av luft, vatten och mark
AR 20. |
Den information som ska tillhandahållas om mikroplaster enligt punkt 28 b ska omfatta mikroplaster som har genererats eller använts under produktionsprocesser eller som upphandlas, och som lämnar företagets anläggningar som utsläpp, som produkter eller som en del av produkter eller tjänster. Mikroplaster kan tillverkas oavsiktligt när större plastbitar som bildäck eller syntetiska textilier slits ut. De kan också avsiktligt tillverkas och tillsättas produkter för särskilda ändamål (t.ex. små kulor i ansikts- eller kroppspeeling). |
AR 21. |
Föroreningarnas volym ska anges i lämpliga massenheter, t.ex. ton eller kilogram. |
AR 22. |
De uppgifter som krävs enligt detta upplysningskrav ska lämnas på det rapporterande företagets nivå. Företaget kan emellertid lämna upplysningar med ytterligare uppdelningar, där det inkluderar information på anläggningsnivå eller en uppdelning av dess utsläpp efter typ av källa, efter sektor eller geografiskt område. |
AR 23. |
När företaget tillhandahåller bakgrundsinformation om utsläppen kan det beakta
|
AR 24. |
Den information som tillhandahålls enligt detta upplysningskrav kan syfta på information som företaget redan måste rapportera enligt annan befintlig lagstiftning (t.ex. industriutsläppsdirektivet, europeiska registret över utsläpp och överföringar av föroreningar etc.). |
AR 25. |
Om företagets verksamhet omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU om industriutsläpp (67) och relevanta referensdokument för bästa tillgängliga teknik, oavsett om verksamheten bedrivs inom Europeiska unionen eller inte, får företaget lämna ut följande ytterligare information:
|
Metoder
AR 26. |
När företaget tillhandahåller information om föroreningar ska det beakta metoder för kvantifiering i följande prioriteringsordning:
|
AR 27. |
Beträffande upplysningar om metoder som krävs i punkt 30, ska företaget beakta
|
Upplysningskrav E2-5 – Ämnen som inger betänkligheter och ämnen som inger mycket stora betänkligheter
Förteckning över ämnen att beakta
AR 28. |
För att informationen ska vara fullständig ska ämnen i företagets egna verksamheter och de ämnen som anskaffas inkluderas (t.ex. de som ingår i beståndsdelar, halvfärdiga produkter eller slutprodukten). |
AR 29. |
Föroreningarnas volym ska anges i massenheter, t.ex. ton eller kilogram eller andra massenheter som är lämpliga för de volymer och typer av föroreningar som släpps ut. |
Bakgrundsinformation
AR 30. |
Den information som tillhandahålls enligt detta upplysningskrav kan syfta på information som företaget redan måste rapportera enligt annan befintlig lagstiftning (t.ex. direktiv 2010/75/EU, förordning (EG) nr 166/2006 E-PRTR, etc.). |
Upplysningskrav E2-6 – Förväntade finansiella effekter av väsentliga föroreningsrelaterade risker och möjligheter
AR 31. |
Drifts- och kapitalutgifterna i samband med incidenter och insättningar kan till exempel omfatta följande:
|
AR 32. |
Incidenter kan exempelvis innefatta avbrott i produktionen som orsakat förorening, oavsett om de uppkommit i leveranskedjan och/eller i den egna verksamheten. |
AR 33. |
Företaget kan inkludera en bedömning av vilka av deras varor och tjänster som är utsatta för risker på kort, medellång och lång sikt och då förklara hur dessa fastställs, hur belopp beräknas och vilka kritiska antaganden som har gjorts. |
AR 34. |
Kvantifieringen av de förväntade finansiella effekterna uttryckt i monetära termer enligt punkt 38 a kan redovisas i form av ett enda belopp eller ett intervall. |
ESRS E3
VATTENRESURSER OCH MARINA RESURSER
INNEHÅLLSFÖRTECKNING
Syfte
Förhållande till andra ESRS-standarder
Upplysningskrav
– |
ESRS 2 Allmänna upplysningar |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
– |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 IRO-1 – Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter relaterade till vattenresurser och marina resurser |
– |
Upplysningskrav E3-1: Policyer för vattenresurser och marina resurser |
– |
Upplysningskrav E3-2 – Åtgärder och resurser för vattenresurser och marina resurser |
Mått och mål
– |
Upplysningskrav E3-3: Mål för vattenresurser och marina resurser |
– |
Upplysningskrav E3-4: Vattenförbrukning |
– |
Upplysningskrav E3-5: Förväntade finansiella effekter av konsekvenser, risker och möjligheter som har att göra med vattenresurser eller marina resurser |
Tillägg A: |
Tillämpningskrav (AR) |
– |
ESRS 2 Allmänna upplysningar |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
– |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 IRO-1 – Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter relaterade till vattenresurser och marina resurser |
– |
Upplysningskrav E3-1: Policyer för vattenresurser och marina resurser |
– |
Upplysningskrav E3-2: Åtgärder och resurser som rör policyer för vattenresurser och marina resurser |
Mått och mål
– |
Upplysningskrav E3-3: Mål för vattenresurser och marina resurser |
– |
Upplysningskrav E3-4: Vattenförbrukning |
– |
Upplysningskrav E3-5: Förväntade finansiella effekter av risker och möjligheter som har att göra med vattenresurser eller marina resurser |
Syfte
1. |
I denna standard specificeras upplysningskrav som ska göra att de som använder hållbarhetsförklaringen förstår
|
2. |
Denna standard fastställer upplysningskrav som är kopplade till vattenresurser och marina resurser. När det gäller ”vatten” omfattar denna standard ytvatten och grundvatten. Den omfattar upplysningskrav för vattenförbrukning i företagets verksamhet, produkter och tjänster samt tillhörande information om vattenuttag och vattenutsläpp. |
3. |
När det gäller ”marina resurser” omfattar denna standard utvinning och användning av sådana resurser och därmed sammanhängande ekonomisk verksamhet. |
Förhållande till andra ESRS-standarder
4. |
Ämnet vattenresurser och marina resurser har ett nära samband med andra miljörelaterade underämnen såsom klimatförändringar, föroreningar, biologisk mångfald och cirkulär ekonomi. För att ge en omfattande översikt av vad som kan vara väsentligt för vattenresurser och marina resurser, täcks därför de relevanta upplysningskraven även av andra miljörelaterade ESRS enligt följande:
|
5. |
Företagets inverkan på vattenresurser och marina resurser påverkar människor och samhällen. Väsentliga negativa konsekvenser för berörda samhällen som kommer sig av konsekvenser företaget förorsakar för vattenresurser och marina resurser behandlas i ESRS S3 Berörda samhällen. |
6. |
Denna standard bör jämföras med ESRS 1 Allmänna krav och ESRS 2 Allmänna upplysningar. |
Upplysningskrav
ESRS 2 Allmänna upplysningar
7. |
Kraven i detta avsnitt bör jämföras med och redovisas tillsammans med upplysningarna som krävs enligt ESRS 2, kapitel 4 Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter. |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 IRO-1 – Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter relaterade till vattenresurser och marina resurser
8. |
Företaget ska beskriva hur man fastställer väsentlig inverkan samt risker och möjligheter och ska uppge information om
|
Upplysningskrav E3-1: Policyer för vattenresurser och marina resurser
9. |
Företaget ska beskriva sina strategier för att hantera sin väsentliga inverkan samt risker och möjligheter i förhållande till vattenresurser och marina resurser (72). |
10. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en uppfattning om i vilken utsträckning företaget har policyer för hur man ska upptäcka, bedöma, hantera och/eller åtgärda väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter kopplade till vattenresurser och marina resurser. |
11. |
Den upplysning som krävs i punkt 9 ska innehålla informationen om de policyer som företaget infört för att hantera sin väsentliga inverkan samt risker och möjligheter kopplade till vattenresurser och marina resurser i enlighet med ESRS 2 MDR-P Antagna policyer för hur väsentliga hållbarhetsfrågor ska hanteras. |
12. |
Företaget ska uppge huruvida och på vilket sätt följande frågor, om de anses vara väsentliga, tas upp i företagets policyer:
|
Upplysningskrav E3-2 – Åtgärder och resurser för vattenresurser och marina resurser
15. |
Företaget ska lämna upplysningar om vilka åtgärder man vidtar för vattenresurser och marina resurser och vilka resurser man anslagit till att utföra dessa åtgärder. |
16. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en uppfattning om de nyckelåtgärder som vidtas och planeras för att uppnå syftena och målen i företagets policyer för vattenresurser och marina resurser. |
17. |
Beskrivningen av åtgärderna och resurserna ska följa de principer som definieras i ESRS 2 MDR-A Åtgärder och resurser med avseende på väsentliga hållbarhetsfrågor. Utöver ESRS 2 MDR-A får företaget specificera till vilket skikt i begränsningshierarkin som åtgärder och |
18. |
resurser kan anslås, nämligen
|
19. |
Företaget ska uppge åtgärder och resurser med avseende på områden med vattenrisk, däribland områden med hög vattenstress. |
Mått och mål
Upplysningskrav E3-3: Mål för vattenresurser och marina resurser
20. |
Företaget ska upplysa om de mål man har fastställt angående vattenresurser och marina resurser. |
21. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en uppfattning om de mål som företaget har satt upp till stöd för sina policyer angående vattenresurser och marina resurser och behandla sina väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter i samband med vattenresurser och marina resurser. |
22. |
Beskrivningen av målen ska innehålla den information som krävs enligt ESRS 2 MDR-T Uppföljning av policyernas och åtgärdernas ändamålsenlighet genom mål. |
23. |
I den upplysning som krävs i punkt 20 ska det anges om och på vilket sätt dess mål är kopplade till
|
24. |
Utöver ESRS 2 MDR-T får företaget ange om (lokala) ekologiska trösklar och enhetsspecifika tilldelningar beaktats när mål fastställdes. Om så är fallet får företaget ange
|
25. |
Företaget ska som en del av den kontextuella informationen ange huruvida de mål som det har fastställt och presenterat är obligatoriska (krävs enligt lagstiftning) eller frivilliga. |
Upplysningskrav E3-4: Vattenförbrukning
26. |
Företaget ska lämna upplysningar om sitt vattenförbrukningsresultat kopplat till sina väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter. |
27. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en uppfattning om företagets vattenförbrukning och eventuella framsteg företaget gör med avseende på sina mål. |
28. |
Den upplysning som krävs i punkt 26 syftar på den egna verksamheten och ska innefatta
|
29. |
Företaget ska lämna information om sin vattenintensitet: Total vattenförbrukning i den egna verksamheten i m3 per miljoner EUR i nettointäkter (76). |
Upplysningskrav E3-5: Förväntade finansiella effekter av väsentliga risker och möjligheter som har att göra med vattenresurser eller marina resurser
30. |
Företaget ska lämna upplysningar om de förväntade finansiella effekterna av väsentliga risker och möjligheter som rör vattenresurser och marina resurser. |
31. |
Den information som krävs enligt punkt 30 är utöver den information om aktuella finansiella effekter på enhetens finansiella ställning, finansiella resultat och kassaflöden för rapporteringsperioden som krävs enligt ESRS 2 SBM-3 punkt 48 d. |
32. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en uppfattning om
|
33. |
I upplysningen ska följande ingå:
|
Tillägg A
Tillämpningskrav (AR)
ESRS E3 och dess tillägg utgör en helhet. Tillägget ska vara till hjälp i tillämpningen av upplysningskraven i denna standard och har samma rättsverkan som de andra delarna av standarden.
ESRS 2 ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 IRO-1 – Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter relaterade till vattenresurser och marina resurser
AR 1. |
När ett företag utför en väsentlighetsbedömning av underämnen på miljöområdet ska det bedöma väsentlighet i förhållande till vattenresurser och marina resurser i sin egen verksamhet och dess värdekedja i tidigare och senare led, och får beakta de fyra faserna nedan, även kallad LEAP-strategin:
|
AR 2. |
Väsentlighetsbedömningen för ESRS E3 motsvarar de tre första faserna ovan. Det fjärde steget utgör resultatet av arbetet. |
AR 3. |
I arbetet med att bedöma väsentligheten i inverkan, riskerna och möjligheterna ska bestämmelserna i ESRS 2 IRO-1 Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentlig inverkan samt risker och möjligheter och IRO-2 Upplysningskrav i ESRS som ingår i företagens hållbarhetsförklaringar beaktas. |
AR 4. |
Underämnena vattenresurser och marina resurser som omfattas av väsentlighetsbedömningen omfattar följande:
|
AR 5. |
I fas 1, för att lokalisera områden med vattenrisk och områden som gränsar till marina resurser som skulle kunna leda till väsentlig inverkan och beroenden i den egna verksamheten och längs dess värdekedja i tidigare och senare led, får företaget överväga
|
AR 6. |
Företaget ska betrakta avrinningsområden som den relevanta nivån för bedömning av platser och kombinera detta tillvägagångssätt med en operativ riskbedömning av dess anläggningar och leverantörernas anläggningar med väsentliga konsekvenser och risker. |
AR 7. |
Företaget ska beakta kriterierna för att definiera statusen för vattenförekomster enligt de relevanta bilagorna till direktiv 2000/60/EG (ramdirektivet för vatten) samt de vägledande dokument som tillhandahålls för genomförandet av ramdirektivet för vatten. På Europeiska kommissionens miljöwebbsida finns en förteckning över vägledningarna. |
AR 8. |
Under fas 2 får företaget, för att utvärdera sina konsekvenser och beroenden för varje prioriterad plats som identifierats enligt AR 5, göra följande:
|
AR 9. |
För att identifiera beroenden relaterade till vattenresurser och marina resurser kan företaget förlita sig på internationella klassificeringar såsom den gemensamma internationella klassificeringen av ekosystemtjänster. |
AR 10. |
När företaget fastställer hur beroende man är av marina resurser ska företaget avgöra om man är beroende av huvudråvaror som är relaterade till marina resurser, som till exempel grus och fisk- och skaldjursprodukter. |
AR 11. |
Marina resurser definieras efter hur de används av människan och måste ses i relation till den belastning som de utsätts för. Vissa av indikatorerna för miljöbelastning presenteras i andra ESRS, närmare bestämt mikroplaster och utsläpp till vatten i ESRS E2 och plastavfall i ESRS E5. |
AR 12. |
Följande är exempel på beroenden av marina resurser som kan redovisas av företaget:
|
AR 13. |
I fas 3 får företaget, för att bedöma sina väsentliga risker och möjligheter på grundval av resultaten av faserna 1 och 2, bedöma
|
AR 14. |
Företaget kan förlita sig på primär, sekundär eller modellerad datainsamling eller andra relevanta metoder för att bedöma väsentliga effekter, beroenden, risker och möjligheter, inklusive kommissionens rekommendation 2021/2279 om användningen av metoder för produkters miljöavtryck för att mäta och kommunicera produkters och organisationers miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv (bilaga I – Metod för produkters miljöavtryck och Bilaga III – Organisationens miljöavtryck). |
AR 15. |
Vid redovisning av resultaten från väsentlighetsbedömningen kan företaget göra det genom följande:
|
Upplysningskrav E3-1: Policyer för vattenresurser och marina resurser
AR 16. |
Policyerna som beskrivs enligt detta tillämpningskrav kan ingå i mer omfattande policyer för miljö och hållbarhet med flera olika delområden. |
AR 17. |
När företaget lämnar upplysningar enligt punkt 9 får det upplysa om huruvida dess policyer
|
AR 18. |
Företaget får också lämna upplysningar om policyer som
|
Upplysningskrav E3-2: Åtgärder och resurser som rör policyer för vattenresurser och marina resurser
AR 19. |
Vid redovisning av uppgifter enligt punkt 15 ska företaget redovisa vilka åtgärder, eller åtgärdsplaner, man har för att hantera de väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter som har fastställts föreligga. Alliance for Water Stewardship (AWS) tillhandahåller bra vägledning i dessa frågor. |
AR 20. |
Eftersom vattenresurser och marina resurser är något som delas med andra, och eftersom kollektiva åtgärder, eller åtgärdsplaner, tillsammans med andra intressenter, kan behövas, kan företaget tillhandahålla information om sådana kollektiva åtgärder, till exempel om vilka andra parter som deltar (till exempel konkurrenter, leverantörer, återförsäljare, kunder, andra affärspartner, lokalsamhällen och lokala myndigheter eller stater), vad projekten handlar om, vilka effekter de har, vilka som betalar och om det finns andra deltagare. |
AR 21. |
Vid redovisning av uppgifter om kapitalutgifter kan företaget redovisa utgifter för exempelvis återställande av dagvattenbrunnar, ledningar eller maskiner som gör att det går att framställa nya produkter med mindre vattenåtgång. |
Mått och mål
Upplysningskrav E3-3: Mål för vattenresurser och marina resurser
AR 22. |
Om företaget hänvisar till ekologiska trösklar när det fastställer mål kan det hänvisa till vägledning från metoderna från Science-Based Targets Initiative for Nature (Initial Guidance for Business, september 2020). Företaget kan även ta hjälp av annan vägledning med en vetenskapligt erkänd metod för hur man kan sätta upp vetenskapligt baserade mål genom att fastställa ekologiska trösklar och, i förekommande fall, organisationsspecifika tilldelningar. Ekologiska trösklar kan vara lokala, nationella och/eller globala. |
AR 23. |
Företaget kan uppge mål för att minska
|
AR 24. |
Om företaget uppger mål för uttag kan även vattenuttag från förorenad mark eller förorenade akviferer, liksom vatten som tas ut för att saneras, räknas in. |
AR 25. |
Om företaget uppger mål för utsläpp av vatten kan företaget även räkna in utsläpp av vatten till grundvatten, till exempel genom återföring till akviferer eller vatten som återförs till en grundvattenkälla genom uppsamlingsytor som gropar eller diken. |
AR 26. |
Målen kan vara för den egna verksamheten och/eller för värdekedjan i tidigare och senare led. |
AR 27. |
Företaget får ange huruvida målet åtgärdar brister i samband med kriterierna för väsentliga bidrag i samband med vattenresurser och marina resurser enligt definitionen i kommissionens delegerade akter som antagits i enlighet med artikel 12.2 i förordning (EU) 2020/852. Om kriterierna för att inte orsaka betydande skada för vattenresurser och marina resurser enligt definitionen i delegerade akter som antagits i enlighet med artikel 10.3, artikel 11.3, artikel 13.2, artikel 14.2 och artikel 15.2 i förordning (EU) 2020/852 inte är uppfyllda, får företaget ange huruvida målet åtgärdar brister som rör kriterierna för att inte orsaka betydande skada. |
Upplysningskrav E3-4: Vattenförbrukning
AR 28. |
Företaget kan bedriva verksamhet i olika områden med vattenrisk. När företaget lämnar information enligt punkt 28 b ska det endast inkludera denna information för de områden som har identifierats som väsentliga i enlighet med ESRS2 IRO-1 och ESRS2 SBM-3. |
AR 29. |
Vid redovisning av kontextuell information om vattenförbrukningen enligt kravet i punkt 26 ska företaget förklara beräkningsmetoderna och framför allt hur stor andel av mätvärdet som kommer från direkt mätning, provtagning, extrapolering och uppskattningar. |
AR 30. |
Företaget kan uppge information med annan uppdelning (till exempel efter sektor eller segment). |
AR 31. |
Vid redovisning av information enligt punkt 29 kan företaget uppge ytterligare intensitetskvoter med andra nämnare. |
AR 32. |
Företaget kan också lämna information om sina vattenuttag och vattenutsläpp. |
Upplysningskrav E3-5: Förväntade finansiella effekter av väsentliga risker och möjligheter som har att göra med vattenresurser eller marina resurser
AR 33. |
Företaget kan inkludera en bedömning av vilka av deras varor och tjänster som är utsatta för risker på kort, medellång och lång sikt och då förklara hur dessa fastställs, hur belopp beräknas och vilka kritiska antaganden som har gjorts. |
AR 34. |
Kvantifieringen av de förväntade finansiella effekterna uttryckt i monetära termer enligt punkt 39 a kan redovisas i form av ett enda belopp eller ett intervall. |
ESRS E4
BIOLOGISK MÅNGFALD OCH EKOSYSTEM
INNEHÅLLSFÖRTECKNING
Syfte
Förhållande till andra ESRS-standarder
Upplysningskrav
– |
ESRS 2 Allmänna upplysningar |
Strategi
– |
Upplysningskrav E4-1 – Övergångsplan och beaktande av biologisk mångfald och ekosystem i strategi och affärsmodell |
– |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-3: Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
– |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 IRO-1: Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter för biologisk mångfald och ekosystem |
– |
Upplysningskrav E4-2: Policyer för biologisk mångfald och ekosystem |
– |
Upplysningskrav M4-3: Åtgärder och resurser för biologisk mångfald och ekosystem |
Mått och mål
– |
Upplysningskrav E4-4: Mål för biologisk mångfald och ekosystem |
– |
Upplysningskrav E4-5: Mått på konsekvenser relaterade till förändringar i biologisk mångfald och ekosystem |
– |
Upplysningskrav E4-6: Förväntade finansiella effekter av risker och möjligheter som har att göra med biologisk mångfald och ekosystem |
Tillägg A: |
Tillämpningskrav (AR) |
– |
ESRS 2 Allmänna upplysningar |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
– |
Upplysningskrav E4-1 – Övergångsplan och beaktande av biologisk mångfald och ekosystem i strategi och affärsmodell |
– |
Upplysningskrav relaterade till ESRS 2 IRO-1: Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter för biologisk mångfald och ekosystem |
– |
Upplysningskrav E4-2: Policyer för biologisk mångfald och ekosystem |
– |
Upplysningskrav M4-3: Åtgärder och resurser för biologisk mångfald och ekosystem |
Mått och mål
– |
Upplysningskrav E4-4: Mål för biologisk mångfald och ekosystem |
– |
Upplysningskrav E4-5: Mått på konsekvenser relaterade till förändringar i biologisk mångfald och ekosystem |
– |
Upplysningskrav E4-6: Förväntade finansiella effekter av risker och möjligheter som har att göra med biologisk mångfald och ekosystem |
Syfte
1. |
I denna standard specificeras upplysningskrav som ska göra att de som använder hållbarhetsförklaringen förstår
|
2. |
I denna standard fastställs upplysningskrav angående företags förhållande till habitat på land och i sötvatten och hav och till relaterade ekosystem och växt- och djurarter, och här ingår även mångfald inom arter, mellan arter och inom ekosystem och hur dessa arter och ekosystem samverkar med urfolk och andra berörda samhällen. |
3. |
Med begreppet biologisk mångfald avses variationsrikedomen bland levande organismer av alla ursprung, inklusive terrestra, limniska, marina och andra akvatiska ekosystem och de ekologiska komplex i vilka de ingår. |
Förhållande till andra ESRS-standarder
4. |
”Biologisk mångfald och ekosystem” är nära förbundna med andra miljöfrågor. De främsta direkta orsakerna till förändringar i biologisk mångfald och ekosystem är klimatförändringar, föroreningar, förändrad markanvändning, förändrad sötvattenanvändning och förändrad havsanvändning, direkt exploatering av organismer och invasiva främmande arter. Dessa orsaker omfattas av denna standard, med undantag för klimatförändringar (som omfattas av ESRS E1) och föroreningar (som omfattas av ESRS E2). |
5. |
För att få en heltäckande förståelse av väsentliga konsekvenser och beroenden av biologisk mångfald och ekosystem bör informationskraven i andra miljömässiga ESRS läsas och tolkas tillsammans med de särskilda upplysningskraven i denna standard. De relevanta upplysningskrav som omfattas av andra miljörelaterade ESRS är följande:
|
6. |
Företagets inverkan på den biologiska mångfalden och ekosystemen påverkar människor och samhällen. Vid redovisning av vilka de väsentliga negativa konsekvenserna av förändringar i den biologiska mångfalden och ekosystemen blir för berörda samhällen enligt ESRS S4 ska företaget ta hänsyn till kraven i ESRS S3 Berörda samhällen. |
7. |
Denna standard bör jämföras med ESRS 1 Allmänna krav och ESRS 2 Allmänna upplysningar. |
Upplysningskrav
ESRS 2 Allmänna upplysningar
8. |
Kraven i detta avsnitt bör läsas tillsammans med upplysningskraven i ESRS 2 angående kapitel 2 om styrning, kapitel 3 om strategi och kapitel 4 om hantering av konsekvenser, risker och möjligheter. |
9. |
De resulterande upplysningarna ska redovisas tillsammans med de upplysningar som krävs enligt ESRS 2 förutom för ESRS SBM-3, som företaget kan välja att redovisa tillsammans med upplysningen inom det området. |
10. |
Utöver kraven i ESRS 2 omfattar denna standard även det tematiska upplysningskravet E4-1 Omställningsplan och beaktande av biologisk mångfald och ekosystem i strategi och affärsmodell. |
Strategi
Upplysningskrav E4-1 – Omställningsplan och beaktande av biologisk mångfald och ekosystem i strategi och affärsmodell
11. |
Företaget ska redovisa hur dess konsekvenser, beroenden, risker och möjligheter med koppling till den biologiska mångfalden och ekosystemen härrör från och utlöser anpassning av dess strategi och affärsmodell. |
12. |
Syftet med detta upplysningskrav är att göra det möjligt att förstå resiliensen hos företagets strategi och affärsmodell när det gäller biologisk mångfald och ekosystem, och om företagets strategi och affärsmodell är förenliga med relevanta lokala, nationella och globala mål för den offentliga politiken när det gäller biologisk mångfald och ekosystem. |
13. |
Företaget ska beskriva resiliensen i sin strategi och i sin eller sin affärsmodell vad gäller biologisk mångfald och ekosystem. I denna beskrivning ska följande ingå:
|
14. |
Om de uppgifter som specificeras i detta upplysningskrav lämnas ut av företaget som en del av de uppgifter som krävs enligt ESRS 2 SBM-3 kan företaget hänvisa till de uppgifter som det har lämnat enligt ESRS 2 SBM-3. |
15. |
Företaget får redovisa sin omställningsplan för att förbättra och i slutändan uppnå anpassning av sin affärsmodell och strategi till visionen för den globala Kunming–Montreal-ramen för biologisk mångfald och dess relevanta mål, EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 och med respekt för planetens gränser när det gäller biosfärens integritet och förändrad markanvändning. |
Upplysningskrav SBM-3 – Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell
16. |
Företaget ska lämna information om följande:
|
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 IRO-1: Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter för biologisk mångfald och ekosystem
17. |
Företaget ska beskriva de metoder man använder för att bedöma väsentliga konsekvenser, risker, beroenden och möjligheter. I denna beskrivning ska företaget uppge huruvida man har gjort följande och i så fall hur:
|
18. |
Företaget får uppge om och hur det har använt scenarioanalyser av biologisk mångfald och ekosystem för att kartlägga och bedöma väsentliga risker och möjligheter på kort, medellång och lång sikt. Om företaget har använt en sådan scenarioanalys får det lämna följande uppgifter:
|
19. |
Företaget ska särskilt ange följande:
|
Upplysningskrav E4-2: Policyer för biologisk mångfald och ekosystem
20. |
Företaget ska redovisa vilka policyer man har antagit för att hantera väsentliga konsekvenser, risker, beroenden och möjligheter relaterade till biologisk mångfald och ekosystem. |
21. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en uppfattning om i vilken utsträckning företaget har policyer för hur man ska upptäcka, bedöma, hantera och/eller åtgärda väsentliga konsekvenser, beroenden, risker och möjligheter kopplade till biologisk mångfald och ekosystem. |
22. |
Den upplysning som krävs enligt punkt 20 ska innehålla information om de policyer som företaget har infört för att hantera sin väsentliga inverkan samt risker och möjligheter i samband med föroreningar i enlighet med ESRS 2 MDR-P Antagna policyer för hur väsentliga hållbarhetsfrågor ska hanteras. |
23. |
Utöver bestämmelserna i ESRS 2 MDR-P ska företaget beskriva följande för sina policyer avseende biologisk mångfald och ekosystem:
|
24. |
Företaget ska specifikt ange om man har infört
|
Upplysningskrav M4-3: Åtgärder och resurser för biologisk mångfald och ekosystem
25. |
Företaget ska redovisa vilka åtgärder man vidtar för biologisk mångfald och ekosystem och vilka resurser man avsätter för att utföra dessa åtgärder. |
26. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för genomförda och planerade nyckelåtgärder som bidrar väsentligt till att syften och mål i policyer om biologisk mångfald och ekosystem uppnås. |
27. |
Beskrivningen av nyckelåtgärderna och resurserna ska följa kraven på obligatoriskt innehåll i ESRS 2 MDR-A Åtgärder och resurser med avseende på väsentliga hållbarhetsfrågor. |
28. |
Utöver detta ska företaget göra följande:
|
Mått och mål
Upplysningskrav E4-4: Mål för biologisk mångfald och ekosystem
29. |
Företaget ska upplysa om de mål för biologisk mångfald och ekosystem som man har fastställt. |
30. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för de mål som företaget har fastställt för sina policyer för biologisk mångfald och ekosystem och för hanteringen av väsentliga konsekvenser, beroenden, risker och möjligheter. |
31. |
Beskrivningen av målen ska följa kraven på obligatoriskt innehåll i ESRS 2 MDR-T Uppföljning av policyernas och åtgärdernas ändamålsenlighet genom mål. |
32. |
Den upplysning som krävs enligt punkt 29 ska innehålla information om följande:
|
Upplysningskrav E4-5: Mått på konsekvenser relaterade till förändringar i biologisk mångfald och ekosystem
33. |
Företaget ska redovisa mått på dess väsentliga konsekvenser för biologisk mångfald och ekosystem. |
34. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för hur företaget klarar av att hantera de konsekvenser som bedömts vara väsentliga i väsentlighetsbedömningen för biologisk mångfald och ekosystem. |
35. |
Om företaget har identifierat anläggningar som är belägna i eller nära områden med känslig biologisk mångfald vilka påverkas negativt (se punkt 19 a) ska företaget offentliggöra hur många och hur stora (i hektar) anläggningar som ägs, arrenderas eller förvaltas i eller nära dessa skyddade områden eller viktiga områden för biologisk mångfald. |
36. |
Om företaget har identifierat väsentliga effekter med avseende på förändrad markanvändning eller konsekvenser för ekosystemens omfattning och skick får det också upplysa om sin markanvändning på grundval av en livscykelanalys. |
37. |
För de datapunkter som anges i punkterna 38–41 ska företaget beakta sin egen verksamhet. |
38. |
Om företaget har fastställt att man direkt bidrar till påverkansfaktorer som leder till förändrad mark-, sötvatten- och/eller havsanvändning ska företaget redovisa relevanta mått. Företaget får upplysa om mått som mäter
|
39. |
Om företaget har fastställt att man direkt bidrar till införande av invasiva främmande arter, medvetet eller av misstag, får företaget redovisa de mått som det använder för introduktion och spridning av invasiva främmande arter och vilka risker dessa invasiva främmande arter innebär. |
40. |
Om företaget har konstaterat att man orsakar väsentliga konsekvenser för arters tillstånd får det redovisa mått som det anser vara relevanta. Företaget får
|
41. |
Om företaget identifierar väsentliga effekter relaterade till ekosystem får det lämna upplysningar om följande:
|
Upplysningskrav E4-6: Förväntade finansiella effekter av risker och möjligheter som har att göra med biologisk mångfald och ekosystem
42. |
Företaget ska upplysa om sina förväntade finansiella effekter av väsentliga risker och möjligheter som har att göra med biologisk mångfald och ekosystem. |
43. |
Den information som krävs enligt punkt 42 är dessutom den information om aktuella finansiella effekter på enhetens finansiella ställning, finansiella prestation och kassaflöden för rapporteringsperioden som krävs enligt ESRS 2 SBM-3 punkt 48 d. |
44. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en uppfattning om
|
45. |
I upplysningen ska följande ingå:
|
Tillägg A
Tillämpningskrav (AR)
ESRS E4 och dess tillägg utgör en helhet. Tillägget ska vara till hjälp i tillämpningen av upplysningskraven i denna standard och har samma rättsverkan som de andra delarna av standarden.
ESRS 2 ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR
Strategi
Upplysningskrav E4-1 – Övergångsplan och beaktande av biologisk mångfald och ekosystem i strategi och affärsmodell
AR 1. |
Om företaget upplyser om en övergångsplan får det
|
AR 2. |
Om företaget upplyser om en omställningsplan kan det till exempel hänvisa till följande mål i EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030:
|
AR 3. |
Om en övergångsplan lämnas ut kan företaget även hänvisa till målen för hållbar utveckling, särskilt följande:
|
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
Upplysningskrav relaterade till ESRS 2 IRO-1: Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter för biologisk mångfald och ekosystem
AR 4. |
I väsentlighetsanalysen som görs enligt ESRS E4 ska följande beaktas:
|
AR 5. |
När företaget bedömer hur väsentliga konsekvenser, beroenden, risker och möjligheter är ska företaget beakta bestämmelserna i ESRS 2 IRO-1 och ESRS 1 kapitel 3: Dubbel väsentlighet som grund för hållbarhetsupplysningar och beskriva hur de har beaktats. |
AR 6. |
Företaget ska bedöma väsentligheten hos den biologiska mångfalden och ekosystemen i sin egen verksamhet och värdekedjan i tidigare och senare led, och får överväga att genomföra sin väsentlighetsbedömning i linje med de första tre faserna av LEAP-strategin: fastställande av berörda anläggningar (tillämpningskrav 7), utvärdering (tillämpningskrav 8) och bedömning (tillämpningskrav 9). |
AR 7. |
Fas 1 avser lokalisering av relevanta platser med avseende på dess gränssnitt mot biologisk mångfald och ekosystem. För att identifiera dessa relevanta anläggningar kan företaget göra följande:
|
AR 8. |
I fas 2 får företaget, för att utvärdera dess faktiska eller potentiella inverkan på och beroende av biologisk mångfald och ekosystem för relevanta platser, göra följande:
|
AR 9. |
I fas 3 får företaget, för att bedöma sina väsentliga risker och möjligheter på grundval av resultaten av faserna 1 och 2, överväga följande kategorier:
Redovisningsformat |
AR 10. |
Företaget kan överväga tabellerna nedan för att underlätta sin väsentlighetsbedömning av verksamhetsställen som identifierats enligt punkt AR 7:
När det gäller tillämpningskrav 7 e kan företaget överväga att använda nedanstående tabell:
|
Upplysningskrav E4-2: Policyer för biologisk mångfald och ekosystem
AR 11. |
Policyerna som beskrivs enligt detta tillämpningskrav kan ingå i mer omfattande policyer för miljö och hållbarhet med flera olika delområden. |
AR 12. |
Företaget kan även ge information om hur framställning, anskaffning och konsumtion av råvaror behandlas i policyerna, och särskilt hur det
|
AR 13. |
Företaget får upplysa om kopplingar och anpassning till andra globala mål och avtal såsom målen 2, 6, 14 och 15 för hållbar utveckling eller någon annan väletablerad global konvention om biologisk mångfald och ekosystem. |
AR 14. |
När företaget lämnar upplysningar om policyer som rör samhällseffekterna av beroenden och konsekvenser i samband med biologisk mångfald och ekosystem enligt 23 f kan det särskilt hänvisa till Nagoyaprotokollet och konventionen om biologisk mångfald. |
AR 15. |
När företaget offentliggör information om huruvida och hur dess policyer hanterar de sociala konsekvenserna av biologisk mångfald och ekosystemrelaterade effekter enligt punkt 23 f får företaget tillhandahålla information om
|
AR 16. |
Företaget kan också förklara hur dess policy gör det möjligt för det att
|
AR 17. |
När företaget redovisar sina policyer kan det, vid hänvisning till tredje parters uppföranderegler, uppge huruvida den använda standarden
|
Upplysningskrav M4-3: Åtgärder och resurser för biologisk mångfald och ekosystem
AR 18. |
Företaget får koppla de betydande monetära belopp i kapitalutgifter och driftsutgifter som krävs för att genomföra de vidtagna eller planerade åtgärderna till
|
AR 19. |
Företaget får upplysa om huruvida man överväger att inrätta en åtgärdsplan för undvikande, som ska förhindra att åtgärder som orsakar skada över huvud taget genomförs. Undvikande innebär ofta att man måste tänka i nya banor kring hur projekt ska genomföras. Ett exempel på undvikande är att man ändrar ett projekts fotavtryck på biologisk mångfald och ekosystem så att livsmiljöer inte förstörs på den aktuella platsen och/eller att man inte använder mark som har stort värde för den biologiska mångfalden så att mångfalden bevaras. Som minimum bör undvikande övervägas om det finns värden för biologisk mångfald och ekosystem i någon av följande kategorier: särskilt sårbara och oersättliga, som är särskilt angelägna för berörda parter, eller där ett försiktigt tillvägagångssätt är motiverat på grund av osäkerhet om konsekvensbedömningar eller om förvaltningsåtgärdernas effektivitet. De tre huvudsakliga typerna av undvikande är följande:
|
AR 20. |
När det gäller nyckelåtgärder får företaget lämna upplysningar om följande:
|
AR 21. |
Med ursprunglig och traditionell kunskap avses i detta upplysningskrav den förståelse, förmåga och filosofi som har förvärvats av de samhällen som länge har samverkat med naturen runtomkring sig. Landsbygds- och urbefolkningar fattar beslut om grundläggande aspekter i sin vardag utifrån ursprunglig och traditionell kunskap. |
Mått och mål
Upplysningskrav E4-4: Mål för biologisk mångfald och ekosystem
AR 22. |
Företaget får ange huruvida målet åtgärdar brister i samband med kriterierna för väsentliga bidrag i samband med biologisk mångfald enligt definitionen i kommissionens delegerade akter som antagits i enlighet med artikel 15.2 i förordning (EU) 2020/852. Om kriterierna för att inte orsaka betydande skada i samband med biologisk mångfald enligt definitionen i delegerade akter som antagits i enlighet med artikel 10.3, artikel 11.3, artikel 12.2, artikel 13.2 och artikel 14.2 i förordning (EU) 2020/852 inte är uppfyllda, får företaget ange huruvida målet åtgärdar brister som rör kriterierna för att inte orsaka betydande skada. |
AR 23. |
Vid redovisning av den information som krävs enligt punkt 29 om att fastställa mål ska företaget undersöka om det behövs välinformerat och fritt givet samtycke från lokalsamhället eller urbefolkningen, liksom lämpliga samråd och respekt för dessa gruppers beslut. |
AR 24. |
Målen för väsentliga konsekvenser kan redovisas i en tabell som visas här:
|
AR 25. |
De mål som är relaterade till de potentiellt väsentliga hållbarhetsfrågor som anges i tillämpningskrav 4 i denna standard kan redovisas i en tabell som visas här:
|
AR 26. |
Mätbara mål för biologisk mångfald och ekosystem kan uttryckas genom att ange
|
Upplysningskrav E4-5: Mått på konsekvenser relaterade till förändringar i biologisk mångfald och ekosystem
AR 27. |
När företaget utarbetar de uppgifter som krävs enligt detta upplysningskrav ska det beakta och kan beskriva följande:
|
AR 28. |
Företaget ska redovisa mått som är verifierbara och som är tekniskt och vetenskapligt väl underbyggda med hänsyn till lämpliga tidsskalor och får redovisa hur de valda måtten överensstämmer med dessa kriterier. För att säkerställa att måttet är relevant bör det finnas ett tydligt samband mellan indikatorn och syftet med mätningen. Osäkerheterna bör vara så små som möjligt. De data eller mekanismer som används bör ha stöd från väletablerade organisationer och regelbundet uppdateras. Väl underbyggda modelldata och expertbedömningar kan användas om det inte finns några data att tillgå. Metoderna ska vara tillräckligt detaljerade för att det ska gå att på ett meningsfullt sätt jämföra konsekvenser och begränsningsåtgärder över tid. Förfarandena och definitionerna för informationsinsamlingen måste tillämpas systematiskt. Det gör att företagets insatser på ett meningsfullt sätt kan granskas över tid, liksom jämföras internt och med andra jämförbara företag. |
AR 29. |
Om ett mått motsvarar ett mål ska utgångsvärdet för både måttet och målet vara samma. Utgångsläget för den biologiska mångfalden är en väsentlig del i den bredare förvaltningen av den biologiska mångfalden och ekosystemen. Ett värde att utgå ifrån är ett måste för konsekvensbedömningar och förvaltningsplanering, liksom för uppföljning och anpassningsbar förvaltning. |
AR 30. |
De metoder som finns för att samla in data och mäta de konsekvenser som företaget orsakar för den biologiska mångfalden och ekosystemen kan delas in i följande tre kategorier:
|
AR 31. |
När det gäller livscykelanalys för markanvändning kan företaget hänvisa till gemensamma forskningscentrets miljöindikatorer för livscykelanalys. |
AR 32. |
När det gäller införsel av invasiva främmande arter får företaget redovisa spridningsvägar och antalet invasiva främmande arter eller hur stor yta en invasiv främmande art förekommer på. |
AR 33. |
När det gäller mått för ekosystems utbredning och tillstånd finns användbar vägledning i arbetet i FN:s system för ekosystemredovisning (UN SEEA EA). |
AR 34. |
Företaget kan redovisa följande uppgifter om markanvändning i ytenheter (till exempel m2 eller ha) med hjälp av vägledningen för miljölednings- och miljörevisionsordningen (Emas) (89):
|
AR 35. |
Företaget kan till exempel redovisa förändringar i marktäcket, som är det fysiska uttrycket för faktorerna livsmiljöförändring och industriers och hushålls aktiviteter, det vill säga de förändringar av jordytans fysiska egenskaper på en viss plats som orsakas av människan respektive naturen. |
AR 36. |
Marktäcke är en typisk variabel som kan bedömas genom jordobservationsdata. |
AR 37. |
Vid redovisning av väsentliga konsekvenser för ekosystem kan företaget, utöver ekosystemens omfattning och skick, ta upp hur ekosystem fungerar genom användning av följande mått:
|
AR 38. |
På ekosystemnivå kan datalager som visar förändringar i ekosystems utbredning och tillstånd användas, till exempel graden av fragmentering av livsmiljöer och ekologisk konnektivitet. |
Upplysningskrav E4-6: Förväntade finansiella effekter av risker och möjligheter som har att göra med biologisk mångfald och ekosystem
AR 39. |
Företaget kan inkludera en bedömning av vilka av deras varor och tjänster som är utsatta för risker på kort, medellång och lång sikt och då förklara hur dessa fastställs, hur belopp beräknas och vilka kritiska antaganden som har gjorts. |
AR 40. |
Kvantifieringen av de förväntade finansiella effekterna uttryckt i monetära termer enligt punkt 45 a kan redovisas i form av ett enda belopp eller ett intervall. |
ESRS E5
RESURSANVÄNDNING OCH CIRKULÄR EKONOMI
INNEHÅLLSFÖRTECKNING
Syfte
Förhållande till andra ESRS-standarder
Upplysningskrav
– |
ESRS 2 Allmänna upplysningar |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
– |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 IRO-1: Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter avseende resursanvändning och cirkulär ekonomi |
– |
Upplysningskrav E5-1: Policyer för resursanvändning och cirkulär ekonomi |
– |
Upplysningskrav E5-2: Åtgärder och resurser för resursanvändning och cirkulär ekonomi |
Mått och mål
– |
Upplysningskrav E5-3: Mål för resursanvändning och cirkulär ekonomi |
– |
Upplysningskrav E5-4: Resursinflöden |
– |
Upplysningskrav E5-5: Resursutflöden |
– |
Upplysningskrav E5-6: Förväntade finansiella effekter av konsekvenser, risker och möjligheter som har att göra med resursanvändning och cirkulär ekonomi |
Tillägg A: |
Tillämpningskrav (AR) |
– |
ESRS 2 Allmänna upplysningar |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
– |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 IRO-1: Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter avseende resursanvändning och cirkulär ekonomi |
– |
Upplysningskrav E5-1: Policyer för resursanvändning och cirkulär ekonomi |
– |
Upplysningskrav E5-2: Åtgärder och resurser för resursanvändning och cirkulär ekonomi |
Mått och mål
– |
Upplysningskrav E5-3: Mål för resursanvändning och cirkulär ekonomi |
– |
Upplysningskrav E5-4: Resursinflöden |
– |
Upplysningskrav E5-5: Resursutflöden |
– |
Upplysningskrav E5-6: Förväntade finansiella effekter av risker och möjligheter som har att göra med resursanvändning och cirkulär ekonomi |
Syfte
1. |
I denna standard specificeras upplysningskrav som ska göra att de som använder hållbarhetsförklaringen förstår
|
2. |
I denna standard anges upplysningskrav som rör resursanvändning och cirkulär ekonomi och då i synnerhet
|
3. |
Med cirkulär ekonomi avses ett ekonomiskt system genom vilket värdet på produkter, material och övriga resurser inom ekonomin upprätthålls så länge som möjligt, vilket leder till att de används mer effektivt inom produktion och konsumtion, så att miljöpåverkan av användningen av dem minskar, och avfall och utsläpp av farliga ämnen under alla etapper i deras livscykel minimeras, inbegripet genom tillämpning av avfallshierarkin. Målet är att maximera och bevara de tekniska och biologiska resursernas, produkternas och materialens värde genom att skapa ett system som ger möjligheter till hållbarhet, optimal användning och återanvändning under lång tid, renovering, återtillverkning, återvinning och ekologisk återvinning. |
4. |
Denna standard bygger på relevant EU-lagstiftning och EU-politik, inbegripet EU:s handlingsplan för den cirkulära ekonomin, Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (90) (ramdirektivet om avfall) och EU:s industristrategi. |
5. |
För att utvärdera övergången från det gamla tankesystemet, dvs. en ekonomi där ändliga resurser utvinns för att tillverka produkter som används och sedan kastas bort ("slit-och släng"), till ett cirkulärt ekonomiskt system, bygger denna standard på identifieringen av de fysiska flöden av resurser, material och produkter som företaget använder och genererar genom upplysningskrav E5-4 Resursinflöden och upplysningskrav E5-5 Resursutflöden. |
Förhållande till andra ESRS-standarder
6. |
Resursanvändning är en viktig orsak till annan miljöpåverkan, såsom klimatförändringar, föroreningar samt konsekvenser för vattenresurser och marina resurser samt den biologiska mångfalden. En cirkulär ekonomi är ett system som tenderar till hållbar användning av resurser för utvinning, bearbetning, produktion, konsumtion och hantering av avfall. Ett sådant system medför många miljöfördelar, särskilt en minskning av material- och energiförbrukningen och utsläppen till luften (utsläpp av växthusgaser eller andra föroreningar), begränsning av vattenuttag och utsläpp samt återställande av naturen som begränsar inverkan på den biologiska mångfalden. |
7. |
För att ge en heltäckande överblick över vilka andra miljöområden som kan vara väsentliga för resursanvändning och cirkulär ekonomi tas relevanta upplysningskrav upp i andra ESRS-standarder för miljön enligt följande:
|
8. |
Företagets konsekvenser med anknytning till resursanvändning och cirkulär ekonomi, särskilt konsekvenser med anknytning till avfall, kan påverka människor och samhällen. Väsentliga negativa konsekvenser för berörda samhällen som kommer sig av konsekvenser som företaget orsakar och som har att göra med resursanvändning och cirkulär ekonomi behandlas i ESRS S3 Berörda samhällen. Effektiv och cirkulär resursanvändning gynnar också konkurrenskraften och det ekonomiska välbefinnandet. |
9. |
Denna standard bör jämföras med ESRS 1 Allmänna krav och ESRS 2 Allmänna upplysningar. |
Upplysningskrav
ESRS 2 Allmänna upplysningar
10. |
Kraven i detta avsnitt bör jämföras med och redovisas tillsammans med upplysningarna som krävs enligt ESRS 2, kapitel 4 Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter. |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 IRO-1: Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter avseende resursanvändning och cirkulär ekonomi
11. |
Företaget ska beskriva processen för att identifiera väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter med anknytning till resursanvändning och cirkulär ekonomi, särskilt när det gäller resursinflöden, resursutflöden och avfall, och ska tillhandahålla information om
|
Upplysningskrav E5-1: Policyer för resursanvändning och cirkulär ekonomi
12. |
Företaget ska beskriva vilka policyer det har antagit för att hantera väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter relaterade till resursanvändning och cirkulär ekonomi. |
13. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för i vilken utsträckning företaget har policyer för att upptäcka, bedöma, hantera och/eller åtgärda väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter relaterade till resursanvändning och cirkulär ekonomi. |
14. |
Den upplysning som krävs enligt punkt 12 ska innehålla information om de policyer som företaget har infört för att hantera sina väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter med anknytning till resursanvändning och cirkulär ekonomi i enlighet med ESRS 2 MDR-P Antagna policyer för hur väsentliga hållbarhetsfrågor ska hanteras. |
15. |
I sammanfattningen ska företaget uppge huruvida och på vilket sätt följande frågor, om de anses vara väsentliga, tas upp i företagets policyer:
|
16. |
Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter i den egna verksamheten och i dess värdekedja i tidigare och senare led ska tas upp i policyerna. |
Upplysningskrav E5-2: Åtgärder och resurser för resursanvändning och cirkulär ekonomi
17. |
Företaget ska redovisa vilka åtgärder man vidtar avseende resursanvändning och cirkulär ekonomi och vilka resurser man avsätter för att utföra dessa åtgärder. |
18. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för vilka nyckelåtgärder som har genomförts eller planeras för att uppnå syftena och målen i policyerna för resursanvändning och cirkulär ekonomi. |
19. |
Beskrivningen av de åtgärder och resurser som avsatts för resursanvändning och cirkulär ekonomi ska följa principerna i ESRS 2 MDR-A Åtgärder och resurser med avseende på väsentliga hållbarhetsfrågor. |
20. |
Utöver ESRS 2 MDR-A får företaget ange om och hur en åtgärd och resurserna gäller
|
Mått och mål
Upplysningskrav E5-3: Mål för resursanvändning och cirkulär ekonomi
21. |
Företaget ska upplysa om de mål det har fastställt för resursanvändning och cirkulär ekonomi. |
22. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för de mål som företaget har fastställt för att se till att man följer sina policyer för resursanvändning och cirkulär ekonomi och för att hantera sina väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter. |
23. |
Beskrivningen av målen ska innehålla den information som krävs enligt ESRS 2 MDR-T Uppföljning av policyernas och åtgärdernas ändamålsenlighet genom mål. |
24. |
De upplysningar som krävs enligt punkt 21 ska ange huruvida och hur företagets mål relaterar till resursinflöden och resursutflöden, inklusive avfall och produkter och material, och mer specifikt till
|
25. |
Företaget ska ange vilket lager i avfallshierarkin målen gäller. |
26. |
Utöver ESRS 2 MDR-T får företaget ange om (lokala) ekologiska trösklar och enhetsspecifika tilldelningar beaktats när mål fastställdes. Om så är fallet får företaget ange
|
27. |
Företaget ska som en del av den kontextuella informationen ange huruvida de mål som det har fastställt och presenterat är obligatoriska (krävs enligt lagstiftning) eller frivilliga. |
Upplysningskrav E5-4: Resursinflöden
28. |
Företaget ska lämna upplysningar om sina resursinflöden, kopplat till sina väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter. |
29. |
Syftet med detta informationskrav är att göra det möjligt att förstå resursanvändningen i företagets egen verksamhet och i värdekedjan i tidigare och senare led. |
30. |
De upplysningar som krävs enligt punkt 28 ska innehålla en beskrivning av dess resursinflöden med väsentliga produkter (inklusive förpackningar) och material (med angivande av kritiska råvaror och sällsynta jordartsmetaller), vatten och egendom, anläggningar och utrustning som används i företagets egen verksamhet och i värdekedjan uppströms. |
31. |
När ett företag bedömer att resursinflöden är en väsentlig hållbarhetsfråga ska det offentliggöra följande information om de material som använts för att tillverka företagets produkter och tjänster under rapporteringsperioden, i ton eller kilogram:
|
32. |
Företaget ska lämna information om de metoder som har använts för att beräkna uppgifter. Det ska ange huruvida uppgifterna kommer från direkta mätningar eller skattningar och ange de huvudsakliga antaganden som har använts. |
Upplysningskrav E5-5: Resursutflöden
33. |
Företaget ska lämna upplysningar om sina resursutflöden, inbegripet avfall, kopplat till väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter. |
34. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en uppfattning om
|
Produkter och material
35. |
Företaget ska tillhandahålla en beskrivning av de huvudsakliga produkter och material som kommer ut ur företagets produktionsprocess och som är utformade efter cirkulära principer, alltså att produkterna och materialen ska vara hållbara och möjliga att återanvända, reparera, montera isär, återtillverka, bygga om eller återvinna, återcirkulera genom det biologiska kretsloppet, eller att resursanvändningen optimeras på annat sätt. |
36. |
Företag för vilka utflöden är väsentliga ska offentliggöra följande:
|
Avfall
37. |
Företaget ska uppge i ton eller kilo följande information om den sammanlagda mängden avfall i sin verksamhet under rapporteringsperioden:
|
38. |
Vid redovisning av avfallets sammansättning ska företaget ange följande:
|
39. |
Företaget ska även redovisa den sammanlagda mängd farligt avfall och radioaktivt avfall som företaget genererar, där radioaktivt avfall definieras i artikel 3.7 i rådets direktiv 2011/70/Euratom (92). |
40. |
Företaget ska lämna kontextuell information om de metoder som används för att räkna fram uppgifter och särskilt de kriterier och antaganden som används för att fastställa och klassificera de produkter som utformas enligt cirkulära principer som redovisas enligt punkt 35. Det ska ange huruvida uppgifterna kommer från direkta mätningar eller skattningar och ange de huvudsakliga antaganden som har använts. |
Upplysningskrav E5-6: Förväntade finansiella effekter av väsentliga risker och möjligheter som har att göra med resursanvändning och cirkulär ekonomi
41. |
Företaget ska redovisa de förväntade finansiella effekterna av väsentliga risker och möjligheter, som uppstår ur konsekvenser relaterade till resursanvändning och cirkulär ekonomi. |
42. |
Den information som krävs enligt punkt 41 är dessutom den information om aktuella finansiella effekter på enhetens finansiella ställning, finansiella prestation och kassaflöden för rapporteringsperioden som krävs enligt ESRS 2 SBM-3 punkt 48 d. Syftet med detta upplysningskrav är att ge en uppfattning om
|
43. |
I upplysningen ska följande ingå:
|
Tillägg A
Tillämpningskrav (AR)
ESRS E5 och dess tillägg utgör en helhet. Tillägget ska vara till hjälp i tillämpningen av upplysningskraven i denna standard och har samma rättsverkan som de andra delarna av standarden.
ESRS 2 ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 IRO-1: Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter avseende resursanvändning och cirkulär ekonomi
AR 1. |
När företaget gör en väsentlighetsbedömning av miljöunderämnen ska det bedöma resursanvändningens och den cirkulära ekonomins väsentlighet i dess egen verksamhet och i dess värdekedja i tidigare och senare led, och får beakta de fyra faserna nedan, även kallat LEAP-metoden:
|
AR 2. |
När det gäller ESRS E5 förlitar sig faserna 1 och 2 huvudsakligen på de väsentlighetsbedömningar som görs enligt ESRS E1 (inklusive energiförbrukning), ESRS E2 (förorening), ESRS E3 (marina resurser, vattenförbrukning) och ESRS E4 (biologisk mångfald, ekosystem, råvaror). Den cirkulära ekonomin syftar i slutändan till att minska miljöpåverkan av användning av produkter, material och andra resurser, minimera avfall och utsläpp av farliga ämnen och därmed minska påverkan på naturen. Detta tillämpningskrav är främst inriktat på den tredje fasen av denna LEAP-strategi, medan den fjärde fasen behandlar resultatet av processen. |
AR 3. |
I arbetet med att bedöma väsentligheten för inverkan, beroenden, risker och möjligheter ska man beakta bestämmelserna i ESRS 2 IRO-1 Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och IRO-2 Upplysningskrav i ESRS-standarder som omfattas av företagets hållbarhetsförklaringar. |
AR 4. |
De underämnen som rör resursanvändning och
cirkulär ekonomi
som omfattas av väsentlighetsbedömningen omfattar följande:
|
AR 5. |
I fas 3 får företaget, för att bedöma sina väsentliga risker och möjligheter på grundval av resultaten av faserna 1 och 2, göra följande:
|
AR 6. |
Företaget får överväga följande metoder för att bedöma sina effekter, risker och möjligheter i sin egen verksamhet och längs värdekedjan i tidigare och senare led:
|
AR 7. |
Vid redovisning av resultaten från väsentlighetsbedömningen kan företaget göra det genom följande:
|
Upplysningskrav E5-1: Policyer för resursanvändning och cirkulär ekonomi
AR 8. |
Policyerna som beskrivs enligt detta tillämpningskrav kan ingå i mer omfattande policyer för miljö och hållbarhet med flera olika delområden. |
AR 9. |
Vid redovisning av information om sina policyer kan företaget ange om och hur följande tas upp i policyerna:
|
AR 10. |
När företaget utformar sina policyer kan de ta hjälp av kategoriseringssystemet i dokumentet Categorisation system for the circular economy, som innehåller en beskrivning av modeller för cirkulär design, produktion, användning och värdeåtervinning samt cirkulärt stöd enligt de nio principerna för cirkulär ekonomi om att vägra, ompröva, minska, återanvända, reparera, renovera, återtillverka, återanvända och återvinna. |
Upplysningskrav E5-2: Åtgärder och resurser för resursanvändning och cirkulär ekonomi
AR 11. |
Med tanke på att resurser nyttjas gemensamt och att det kan krävas kollektiva insatser för strategier för en cirkulär ekonomi kan företaget vid redovisning av information enligt punkt 17 ange vilka åtgärder man har vidtagit för att engagera tidigare och senare led i värdekedjan och/eller sitt lokala ekosystem i samarbeten och initiativ för att öka produkters och materials cirkularitet. |
AR 12. |
Företaget kan specifikt ange följande:
|
AR 13. |
Målen kan vara för företagets egen verksamhet och/eller för värdekedjan i tidigare och senare led. |
Mått och mål
Upplysningskrav E5-3: Mål för resursanvändning och cirkulär ekonomi
AR 14. |
Om företaget hänvisar till ekologiska trösklar när det fastställer mål kan det hänvisa till den vägledning som ges av initiativet för vetenskapsbaserade mål för naturen (SBTN) i dess preliminära vägledning (Initial Guidance for Business, september 2020), eller annan vägledning med en vetenskapligt erkänd metod som gör det möjligt att fastställa vetenskapligt baserade mål genom att identifiera ekologiska trösklar och, i tillämpliga fall, enhetsspecifika tilldelningar. Ekologiska trösklar kan vara lokala, nationella och/eller globala. |
AR 15. |
Vid redovisning av information om mål ska företaget prioritera mål uttryckta i absoluta tal. |
AR 16. |
När företaget tillhandahåller information om mål enligt punkt 24 ska det beakta produktionsfasen, användningsfasen och slutet på produkternas och materialens livslängd. |
AR 17. |
Vid redovisning av information om målen för orörda förnybara råvaror enligt punkt 24 c ska företaget ange hur dessa mål kan påverka förlusten av biologisk mångfald, med hänsyn även till ESRS E4. |
AR 18. |
Företaget kan redovisa andra mål enligt punkt 24 f, till exempel för hållbara inköp. I dessa fall ska företaget förklara hur man definierar hållbara inköp och hur denna definition förhåller sig till målet som har fastställts enligt punkt 22. |
AR 19. |
Målen kan vara för företagets egen verksamhet och/eller för värdekedjan i tidigare och senare led. |
AR 20. |
Företaget får ange huruvida målet åtgärdar brister i samband med kriterierna för väsentliga bidrag i samband med den cirkulära ekonomin enligt definitionen i kommissionens delegerade akter som antagits i enlighet med artikel 13.2 i förordning (EU) 2020/852. Om kriterierna för att inte orsaka betydande skada för den cirkulära ekonomin enligt definitionen i delegerade akter som antagits i enlighet med artikel 10.3, artikel 11.3, artikel 12.2, artikel 14.2 och artikel 15.2 i förordning (EU) 2020/852 inte är uppfyllda, får företaget ange huruvida målet åtgärdar brister som rör kriterierna för att inte orsaka betydande skada. |
Upplysningskrav E5-4: Resursinflöden
AR 21. |
Resursinflöden kan omfatta följande kategorier: it-utrustning, textilier, möbler, byggnader, tunga, halvtunga och lätta maskiner, tunga, halvtunga och lätta transporter och lagerutrustning. När det gäller material omfattar resursinflödesindikatorer råmaterial, tillhörande processmaterial och varor eller delar som är halvfabrikat. |
AR 22. |
De företag som omfattas av punkt 31 kan även redovisa vilka material som kommer från biprodukter/avfallsflöden (till exempel spill som inte har använts i någon produkt tidigare). |
AR 23. |
I uträkningen av den procentindikator som ska anges enligt punkt 31 b och 31 c ska nämnaren motsvara den sammanlagda totalvikten på det material som har använts under rapporteringsperioden. |
AR 24. |
De redovisade uppgifterna om användningen ska gälla materialet i sitt ursprungliga tillstånd och inte anges med någon ytterligare manipulering av siffrorna, som att redovisa torrvikt. |
AR 25. |
I de fall då de återanvända och materialåtervunna kategorierna överlappar varandra ska företaget ange hur dubbelräkning har undvikits och vilka val som har gjorts. |
Upplysningskrav E5-5: Resursutflöden
AR 26. |
Informationen om produkter och material som anges enligt punkt 35 ska omfatta allt material och alla produkter som kommer ut från företagets produktionsprocess och som företaget släpper ut på marknaden (inklusive förpackningar). |
AR 27. |
När företaget räknar fram frekvensen ska företaget som nämnare ange den sammanlagda totalvikten på allt material som har använts under rapporteringsperioden. |
AR 28. |
Företaget får offentliggöra sitt engagemang i hanteringen av uttjänta produkter, till exempel genom system för utökat producentansvar eller system för återlämnande. |
AR 29. |
Med typ av avfall menas farligt och icke-farligt avfall. Vissa särskilda typer av avfall, såsom radioaktivt avfall, kan också redovisas för sig. |
AR 30. |
När företaget ska redovisa de avfallsflöden som är relevanta för sina sektorer eller sin verksamhet kan företaget ta hjälp av förteckningen med avfallsbeskrivningar från Europeiska avfallskatalogen. |
AR 31. |
Exempel på andra typer av återvinningsförfaranden enligt punkt 37 b iii finns i bilaga II till direktiv 2008/98/EG (ramdirektivet för avfall). |
AR 32. |
Exempel på andra typer av bortskaffande enligt punkt 37 c iii finns i bilaga I till direktiv 2008/98/EG (ramdirektivet för avfall). |
AR 33. |
När företaget lämnar kontextuell information enligt punkt 40 kan det
|
Upplysningskrav E5-6: Förväntade finansiella effekter av väsentliga risker och möjligheter som har att göra med resursanvändning och cirkulär ekonomi
AR 34. |
Vid redovisning av information enligt punkt 42 b kan företaget illustrera och beskriva hur det avser att stärka värdebevarandet. |
AR 35. |
Företaget kan inkludera en bedömning av vilka av deras varor och tjänster som är utsatta för risker på kort, medellång och lång sikt och då förklara hur dessa fastställs, hur belopp beräknas och vilka kritiska antaganden som har gjorts. |
AR 36. |
Kvantifieringen av de förväntade finansiella effekterna uttryckt i monetära termer enligt punkt 43 a kan redovisas som ett intervall. |
ESRS S1
DEN EGNA ARBETSKRAFTEN
INNEHÅLLSFÖRTECKNING
Syfte
Förhållande till andra ESRS-standarder
Upplysningskrav
– |
ESRS 2 Allmänna upplysningar |
Strategi
– |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-2: Intressenters intressen och synpunkter |
– |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-3: Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
– |
Upplysningskrav S1-1: Policyer för den egna arbetskraften |
– |
Upplysningskrav S1-2: Rutiner för kontakter med medarbetare och deras företrädare angående konsekvenser |
– |
Upplysningskrav S1-3: Rutiner för att gottgöra för negativa konsekvenser och kanaler genom vilka de egna medarbetarna kan uppmärksamma problem |
– |
Upplysningskrav S1-4: Åtgärder avseende väsentliga konsekvenser för den egna arbetskraften och strategier för att minska de väsentliga riskerna och utnyttja de väsentliga möjligheterna, vad gäller den egna arbetskraften, och dessa åtgärders ändamålsenlighet |
Mått och mål
– |
Upplysningskrav S1-5: Mål för hur väsentliga negativa konsekvenser ska hanteras, positiva konsekvenser stärkas och väsentliga risker och möjligheter hanteras |
– |
Upplysningskrav S1-6: Uppgifter om företagets anställda |
– |
Upplysningskrav S1-7: Uppgifter om medarbetare i den egna arbetskraften som inte är anställda |
– |
Upplysningskrav S1-8: Kollektivavtalstäckning och social dialog |
– |
Upplysningskrav S1-9: Mångfaldsindikatorer |
– |
Upplysningskrav S1-10: Tillräckliga löner |
– |
Upplysningskrav S1-11: Socialt skydd |
– |
Upplysningskrav S1-12: Personer med funktionsnedsättning |
– |
Upplysningskrav S1-13: Mått för utbildning och kompetensutveckling |
– |
Upplysningskrav S1-14: Mått för arbetsmiljö |
– |
Upplysningskrav S1-15: Mått för balans mellan arbete och fritid |
– |
Upplysningskrav S1-16: Ersättningsmått (löneskillnader och total ersättning) |
– |
Upplysningskrav S1-17: Incidenter, anmälningar och allvarliga konsekvenser relaterade till mänskliga rättigheter |
Tillägg A: |
Tillämpningskrav (AR) |
– |
Syfte |
– |
ESRS 2 Allmänna upplysningar |
Strategi
– |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-2: Intressenters intressen och synpunkter |
– |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-3: Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
– |
Upplysningskrav S1-1: Policyer för den egna arbetskraften |
– |
Upplysningskrav S1-2: Rutiner för kontakter med medarbetare och deras företrädare angående konsekvenser |
– |
Upplysningskrav S1-3: Rutiner för att gottgöra för negativa konsekvenser och kanaler genom vilka de egna medarbetarna kan uppmärksamma problem |
– |
Upplysningskrav S1-4: Åtgärder avseende väsentliga konsekvenser och strategier för att minska de väsentliga riskerna och utnyttja de väsentliga möjligheterna, vad gäller den egna arbetskraften och dessa åtgärders och strategiers ändamålsenlighet |
Mått och mål
– |
Upplysningskrav S1-5: Mål för hur väsentliga konsekvenser ska hanteras, positiva konsekvenser stärkas, liksom för risker och möjligheter |
– |
Upplysningskrav S1-6: Uppgifter om företagets anställda |
– |
Upplysningskrav S1-7: Uppgifter om medarbetare i den egna arbetskraften som inte är anställda |
– |
Upplysningskrav S1-8: Kollektivavtalstäckning och social dialog |
– |
Upplysningskrav S1-9: Mångfaldsindikatorer |
– |
Upplysningskrav S1-10: Tillräckliga löner |
– |
Upplysningskrav S1-11: Socialt skydd |
– |
Upplysningskrav S1-12: Personer med funktionsnedsättning |
– |
Upplysningskrav S1-13: Mått för utbildning och kompetensutveckling |
– |
Upplysningskrav S1-14: Mått för arbetsmiljö |
– |
Upplysningskrav S1-15: Balans mellan arbete och fritid |
– |
Upplysningskrav S1-16: Ersättningsindikatorer (löneskillnader och total ersättning) |
– |
Upplysningskrav S1-17: Incidenter, anmälningar och allvarliga konsekvenser relaterade till mänskliga rättigheter |
Tillägg A.1: |
Tillämpningskrav för upplysningar relaterade till ESRS 2 |
Tillägg A.2: |
Tillämpningskrav för ESRS S1-1: Policyer för den egna arbetskraften |
Tillägg A.3: |
Tillämpningskrav för ESRS S1–4: Åtgärder avseende väsentliga konsekvenser för den egna arbetskraften och strategier för att minska de väsentliga riskerna och utnyttja de väsentliga möjligheterna, vad gäller den egna arbetskraften, och dessa åtgärders ändamålsenlighet |
Tillägg A.4: |
Tillämpningskrav för ESRS S1–5: Mål för hur väsentliga negativa konsekvenser ska hanteras, positiva konsekvenser stärkas och väsentliga risker och möjligheter hanteras |
Syfte
1. |
Syftet med denna standard är att specificera upplysningskrav som ska göra att de som använder hållbarhetsförklaringen förstår den väsentliga påverkan som företaget har på sin egen arbetskraft, liksom väsentliga risker och möjligheter, däribland
|
2. |
För att denna standard ska uppfylla sitt syfte innehåller den även krav på att företaget ska förklara hur man i allmänhet gör för att upptäcka och hantera de eventuella väsentliga, faktiska eller potentiella, konsekvenser som man orsakar den egna arbetskraften med avseende på följande samhällsrelaterade faktorer eller områden, där även mänskliga rättigheter ingår:
|
3. |
Enligt denna standard ska företaget även förklara hur konsekvenser för, liksom företagets beroende av, den egna arbetskraften, kan ge upphov till väsentliga risker eller möjligheter för företaget. När det till exempel gäller frågan om lika möjligheter kan diskriminering vid anställning och befordran av kvinnor minska företagets tillgång till kvalificerad arbetskraft och skada dess anseende. Om företaget däremot har policyer för att öka andelen kvinnor i arbetskraften och på högre chefsbefattningar kan det ha positiva effekter, t.ex. att man får tillgång till ett större utbud av kvalificerad arbetskraft samtidigt som företagets anseende förbättras. |
4. |
Denna standard gäller företagets egen arbetskraft, och i detta begrepp ingår både personer som är anställda på företaget (”anställda”) och personer som inte är anställda utan som antingen har avtal om att utföra arbete för företaget (”egenföretagare”), eller som tillhandahålls av företag som främst bedriver bemanningsverksamhet (kod N78 i Nace). Exempel på vilka som anses tillhöra den egna arbetskraften ges i tillämpningskrav 3. Den information som ska lämnas om icke-anställda ska inte påverka deras status enligt tillämplig arbetsrätt. |
5. |
Denna standard omfattar inte arbetstagare i företagets värdekedja i tidigare och senare led. Dessa kategorier av arbetstagare omfattas av ESRS S2 Medarbetare i värdekedjan. |
6. |
Enligt denna standard måste företag beskriva den egna arbetskraften och lämna uppgifter om de anställda och medarbetare som inte är anställda som ingår i arbetskraften. Denna beskrivning ska ge användarna en uppfattning om hur företagets egen arbetskraft är sammansatt, liksom kontextuell information till andra upplysningar. |
7. |
Syftet med denna standard är även att göra det möjligt för användarna att förstå i vilken utsträckning företaget följer internationella och europeiska instrument och konventioner för mänskliga rättigheter, såsom det internationella regelverket för mänskliga rättigheter, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och OECD:s riktlinjer för multinationella företag, Internationella arbetsorganisationens (ILO) deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet, ILO:s grundläggande konventioner, FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, den reviderade europeiska sociala stadgan, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, EU:s politiska prioriteringar i den europeiska pelaren för sociala rättigheter och unionens lagstiftning, såsom EU:s arbetsrättsliga regelverk. |
Förhållande till andra ESRS-standarder
8. |
Denna standard bör läsas tillsammans med ESRS 1 Allmänna principer och ESRS 2 Allmänna krav. |
9. |
Denna standard bör läsas tillsammans med ESRS S2 Medarbetare i värdekedjan, ESRS S3 Berörda samhällen och ESRS S4 Konsumenter och slutanvändare. |
10. |
För att vara ändamålsenlig ska redovisningen enligt denna standard vara enhetlig, konsekvent och där så är lämpligt tydligt kopplad till företagets redovisning om den i enligt ESRS S2. |
Upplysningskrav
ESRS 2 Allmänna upplysningar
11. |
Kraven i detta avsnitt bör läsas tillsammans med de upplysningar som krävs enligt ESRS 2 om strategi (SBM). De resulterande upplysningarna ska redovisas tillsammans med de upplysningar som krävs enligt ESRS 2 förutom för ESRS 2 SBM-3, som företaget kan välja att redovisa tillsammans med upplysningen inom det området. |
Strategi
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-2: Intressenters intressen och synpunkter
12. |
När företaget lämnar upplysningar om ESRS 2 SBM-2 ska det upplysa om hur intressena, åsikterna och rättigheterna för människor i den egna arbetskraften, inklusive respekten för deras mänskliga rättigheter, ligger till grund för dess strategi och affärsmodell. Företagets egen arbetskraft är en viktig intressentgrupp. |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-3: Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell
13. |
Vid redovisning av informationen för ESRS 2 SBM-3 punkt 48 ska företaget uppge följande:
|
14. |
När företaget uppfyller kraven i punkt 48 ska företaget redovisa om alla personer i dess egen arbetskraft som skulle kunna påverkas väsentligt av företaget ingår i den upplysning som ges enligt ESRS 2. Dessa väsentliga konsekvenser ska omfatta konsekvenser som är kopplade till företagets egen verksamhet och värdekedjan, inbegripet genom dess produkter eller tjänster, samt genom dess affärsförbindelser. Därutöver ska företaget tillhandahålla följande information:
|
15. |
När företaget beskriver vilka huvudtyper av personer i sin egen arbetskraft som påverkas, eller skulle kunna påverkas, negativt enligt den väsentlighetsbedömning som beskrivs i ESRS 2 IRO 1 ska företaget redovisa huruvida och hur man har kommit fram till att vissa medarbetare som stämmer in på vissa kriterier, arbetar i vissa sammanhang eller har en viss typ av arbetsuppgifter kan löpa större risk att komma till skada. |
16. |
Företaget ska upplysa om vilka eventuella väsentliga risker och möjligheter som uppstår till följd av påverkan på och beroende av människor i dess egen arbetskraft hänför sig till särskilda grupper av personer (t.ex. särskilda åldersgrupper eller personer som arbetar i en viss fabrik eller i ett visst land) snarare än till hela dess egen arbetskraft (t.ex. en allmän lönesänkning eller utbildning som erbjuds alla personer i dess egen arbetskraft). |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
Upplysningskrav S1-1: Policyer för den egna arbetskraften
17. |
Företaget ska beskriva de policyer som det antagit för hur hantera de väsentliga konsekvenserna för personer i dess egen arbetskraft, liksom tillhörande risker och möjligheter. |
18. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för i vilken utsträckning företaget har policyer specifikt för hur man ska fastställa, bedöma, hantera och/eller åtgärda väsentliga konsekvenser för företagets egen arbetskraft, liksom policyer för väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter som är relaterade till den egna arbetskraften. |
19. |
Den upplysning som krävs enligt punkt 17 ska innehålla sammanfattad information om företagets policyer för hur man ska hantera väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter relaterade till den egna arbetskraften (enligt kravet i ESRS 2 MDR-P Antagna policyer för hur väsentliga hållbarhetsfrågor ska hanteras). Företaget ska dessutom ange om dessa policyer gäller vissa grupper inom eller hela den egna arbetskraften. |
20. |
Företaget ska beskriva de åtaganden i sin policy för mänskliga rättigheter (96) som är relevanta för dess egen arbetskraft, inbegripet de processer och mekanismer som används för att övervaka efterlevnaden av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, ILO:s deklaration om grundläggande principer och rättigheter på arbetsplatsen och OECD:s riktlinjer för multinationella företag (97). Upplysningen ska inrikta sig på de frågor som är väsentliga i förhållande till, samt sin allmänna strategi för följande:
|
21. |
Företaget ska uppge om och hur dess policyer vad gäller den egna arbetskraften är förenliga med internationellt erkända instrument, inbegripet FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter (98). |
22. |
Företaget ska uppge om människohandel (99), tvångsarbete och barnarbete uttryckligen tas upp i dess policyer för den egna arbetskraften. |
23. |
Företaget ska ange om det har en policy för förebyggande av arbetsplatsolyckor eller ett ledningssystem (100). |
24. |
Företaget ska lämna information om följande:
|
Upplysningskrav S1-2: Rutiner för kontakter med den egna arbetskraften och arbetstagarföreträdare angående konsekvenser
25. |
Företaget ska redovisa vilka allmänna rutiner man har för kontakter med den egna arbetskraften och arbetstagarföreträdare om faktiska och potentiella konsekvenser för den egna arbetskraften. |
26. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för hur företaget, som en del i processen för tillbörlig aktsamhet, står i kontakt med personer i den egna arbetskraften och deras företrädare angående väsentliga, faktiska eller potentiella, positiva och/eller negativa konsekvenser som påverkar, eller förväntas påverka, dem och om och hur hänsyn tas till de egna medarbetarnas perspektiv i företagets beslutsprocess. |
27. |
Företaget ska uppge om och hur den egna arbetskraftens perspektiv beaktas i företagets beslut och åtgärder för att hantera faktiska och potentiella konsekvenser för den egna arbetskraften. Företaget ska i förekommande fall förklara
|
28. |
I förekommande fall ska företaget redovisa vad man gör för att få förståelse för perspektiven hos de personer i den egna arbetskraften som kan löpa särskilt stor risk att drabbas av konsekvenser och/eller som är marginaliserade (till exempel kvinnor, migrerande arbetstagare eller medarbetare med funktionsnedsättning). |
29. |
Om företaget inte kan redovisa den information som krävs enligt ovan eftersom man inte har några rutiner för kontakter med den egna arbetskraften ska detta uppges. Företaget kan uppge en tidsplanering för när man planerar att införa sådana rutiner. |
Upplysningskrav S1-3: Rutiner för att gottgöra för negativa konsekvenser och kanaler genom vilka de egna medarbetarna kan uppmärksamma problem
30. |
Företaget ska beskriva vilka rutiner man har för att gottgöra, eller samarbeta kring gottgörelse, för negativa konsekvenser för personer i den egna arbetskraften som företaget har koppling till, liksom vilka kanaler den egna arbetskraften har för att uppmärksamma problem och få dem utredda. |
31. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för vilka formella vägar som finns för företagets egen arbetskraft att ta upp frågor och behov direkt med företaget och/eller genom vilka företaget ser till att de egna medarbetarna har tillgång till sådana kanaler (till exempel klagomålsmekanismer) på arbetsplatsen och för hur uppföljning görs med dessa medarbetare om de frågor som tas upp och om kanalernas ändamålsenlighet. |
32. |
Företaget ska beskriva de rutiner man har angående de frågor som anges i punkt 2 i avsnittet om syftet genom att redovisa information om följande:
|
33. |
Företaget ska redovisa om och hur man undersöker om personer i den egna arbetskraften känner till och litar på dessa strukturer eller rutiner för att uppmärksamma problem eller behov och få dem utredda. Företaget ska dessutom uppge om man har policyer för hur de personer som använder dem, till exempel medarbetarföreträdare, skyddas från repressalier. Om sådana upplysningar har lämnats i enlighet med ESRS G1-1 får företaget hänvisa till dessa uppgifter. |
34. |
Om företaget inte kan redovisa den information som krävs enligt ovan, eftersom man inte har någon kanal för att uppmärksamma problem och/eller inte ser till att den egna arbetskraften har tillgång till en sådan kanal på sin arbetsplats, ska företaget uppge detta. Företaget kan uppge en tidsplanering för när man planerar att införa sådana kanaler. |
Upplysningskrav S1-4: Åtgärder avseende väsentliga konsekvenser för den egna arbetskraften och strategier för att minska de väsentliga riskerna och utnyttja de väsentliga möjligheterna, vad gäller den egna arbetskraften, och dessa åtgärders ändamålsenlighet
35. |
Företaget ska redovisa sin strategi och hur man vidtar åtgärder avseende väsentliga negativa och positiva konsekvenser och hur man minskar de väsentliga riskerna och utnyttjar de väsentliga möjligheterna, vad gäller den egna arbetskraften, och dessa åtgärders ändamålsenlighet. |
36. |
Detta upplysningskrav har två syften. För det första ska den göra det möjligt att förstå alla åtgärder och initiativ genom vilka företaget försöker
Det andra är att ge förståelse för på vilka sätt företaget tar itu med väsentliga risker, och utnyttjar väsentliga möjligheter, med avseende på den egna arbetskraften. |
37. |
Företaget ska tillhandahålla en sammanfattande beskrivning av de åtgärdsplaner och resurser man har för att hantera sina väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter relaterade till den egna arbetskraften enligt ESRS 2 MDR-A Åtgärder och resurser för hållbarhetsfrågor. |
38. |
När det gäller väsentliga konsekvenser som rör den egna arbetskraften ska företaget beskriva
|
39. |
När det gäller punkt 36 ska företaget beskriva de processer genom vilka det identifierar vilka åtgärder som är nödvändiga och lämpliga som svar på en viss faktisk eller potentiell negativ konsekvens för dess egen arbetskraft. |
40. |
Vad gäller väsentliga risker och möjligheter ska företaget beskriva
|
41. |
Företaget ska redovisa om och hur man säkerställer att dess egna affärspraxis inte orsakar eller bidrar till väsentliga negativa konsekvenser för den egna arbetskraften, till exempel, i förekommande fall, dess praxis för inköp, försäljning och dataanvändning. Företaget kan till exempel redovisa hur man hanterar motsättningar mellan att förhindra eller minska väsentliga negativa konsekvenser och andra affärsbehov. |
42. |
När företaget lämnar den information som krävs enligt punkt 40 ska det beakta ESRS 2 MDR-T Uppföljning av policyernas och åtgärdernas ändamålsenlighet genom mål om det utvärderar en åtgärds ändamålsenlighet genom att fastställa ett mål. |
43. |
Företaget ska redovisa vilka resurser man avsätter för hantering av de väsentliga konsekvenser som man förorsakar, med information som gör att användarna får förståelse för hur man hanterar de väsentliga konsekvenserna som man förorsakar. |
Mått och mål
Upplysningskrav S1-5: Mål för hur väsentliga negativa konsekvenser ska hanteras, positiva konsekvenser stärkas och väsentliga risker och möjligheter hanteras
44. |
Företaget ska redovisa vilka tidsbestämda och resultatinriktade mål man har för att
|
45. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för i vilken utsträckning företaget använder sig av resultatinriktade mål som incitament och för att mäta hur väl man klarar av att minska de väsentliga negativa konsekvenser, och/eller stärka de positiva konsekvenser, för den egna arbetskraften som man förorsakar och/eller för att hantera väsentliga risker och möjligheter relaterade till den egna arbetskraften. |
46. |
Den sammanfattade beskrivningen av målen för hanteringen av de väsentliga konsekvenserna, riskerna och möjligheterna relaterade till den egna arbetskraften ska innehålla den information som krävs enligt ESRS 2 MDR-T. |
47. |
Företaget ska uppge hur processen för att formulera målen går till, om och hur man till exempel samråder direkt med den egna arbetskraften eller deras företrädare vad gäller att
|
Upplysningskrav S1-6: Uppgifter om företagets anställda
48. |
Företaget ska ange övergripande uppgifter om anställda i den egna arbetskraften. |
49. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge insyn i företagets anställningsstrategi och i vilka, och hur stora, konsekvenser strategin medför, samt att ge sådan kontextuell information som behövs för att förstå den information som ges i andra upplysningar, och upplysningarna enligt detta krav ska dessutom tjäna som utgångspunkt för kvantitativa mått som ska redovisas enligt andra upplysningskrav i denna standard. |
50. |
Utöver den information som krävs enligt punkt 40 a iii i ESRS 2 Allmänna upplysningar ska företaget offentliggöra följande:
|
51. |
För de uppgifter som anges i punkt 50 b får företaget dessutom lämna upplysningar om uppdelningen efter region. |
52. |
Företaget kan redovisa följande i antal personer eller heltidsekvivalenter:
|
Upplysningskrav S1-7: Uppgifter om medarbetare i den egna arbetskraften som inte är anställda
53. |
Företaget ska ange övergripande uppgifter om medarbetare i den egna arbetskraften som inte är anställda. |
54. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge insyn i företagets anställningsstrategi och i vilka, och hur stora, konsekvenser strategin medför, samt att ge sådan kontextuell information som behövs för att förstå den information som ges i andra upplysningar, och upplysningarna enligt detta krav ska dessutom tjäna som utgångspunkt för kvantitativa mått som ska redovisas enligt andra upplysningskrav i denna standard. Det gör det också möjligt att förstå hur mycket företaget är beroende av icke-anställda som en del av sin arbetskraft. |
55. |
Den upplysning som krävs enligt punkt 53 ska innehålla följande:
|
56. |
För den information som anges i punkt 55 a får företaget lämna upplysningar om de vanligaste typerna av icke-anställda (t.ex. egenföretagare, personer som tillhandahålls av företag som främst bedriver bemanningsverksamhet och andra typer som är relevanta för företaget), deras förhållande till företaget och vilken typ av arbete de utför. |
57. |
Om uppgifter inte finns tillgängliga ska företaget uppskatta antalet och ange att det har gjort det. |
Upplysningskrav S1-8: Kollektivavtalstäckning och social dialog
58. |
Företaget ska redovisa information om i vilken utsträckning arbets- och anställningsvillkoren för den egna arbetsstyrkan bestäms eller påverkas av kollektivavtal och i vilken utsträckning företagets anställda ingår i den sociala dialogen i EES på driftställenivå och europeisk nivå. |
59. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för hur många av företagets anställda som omfattas av kollektivavtal och social dialog. |
60. |
Företaget ska lämna information om följande:
|
61. |
För de anställda som inte omfattas av kollektivavtal kan företaget upplysa om huruvida det bestämmer deras arbets- och anställningsvillkor utifrån de kollektivavtal som de andra anställda omfattas av eller utifrån kollektivavtal som andra företag har. |
62. |
Företaget kan upplysa om i vilken utsträckning arbets- och anställningsvillkoren för medarbetare i den egna arbetskraften som inte är anställda bestäms av eller påverkas av kollektivavtal, samt en uppskattning av hur stor andel det är som påverkas av kollektivavtal. |
63. |
Företaget ska lämna följande information om den sociala dialogen:
|
Upplysningskrav S1-9: Mångfaldsindikatorer
64. |
Företaget ska redovisa könsfördelningen på företagsledningsnivå och åldersfördelningen bland sina anställda. |
65. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för könsfördelningen på företagsledningsnivå och för åldersfördelningen bland de anställda. |
66. |
Företaget ska lämna information om följande:
|
Upplysningskrav S1-10: Tillräckliga löner
67. |
Företaget ska upplysa om huruvida dess anställda får en tillräcklig lön och om alla inte får en tillräcklig lön, om de berörda länderna och procentandelen av de anställda. |
68. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för om alla anställda på företaget får tillräcklig lön i nivå med gängse referenslöner eller inte. |
69. |
Företaget ska uppge om alla anställda får tillräcklig lön i nivå med gängse referenslöner. Om så är fallet räcker det med att uppge detta för att upplysningskravet ska vara uppfyllt och inga ytterligare upplysningar behöver ges. |
70. |
Om inte alla dess anställda får en tillräcklig lön i linje med gängse referenslöner ska företaget upplysa om de länder där de anställda tjänar mindre än den gängse referenslönen och procentandelen anställda som tjänar mindre än den gängse referenslönen för vart och ett av dessa länder. |
71. |
Företaget får även lämna den information som anges i detta upplysningskrav när det gäller icke-anställda i dess arbetskraft. |
Upplysningskrav S1-11: Socialt skydd
72. |
Företaget ska uppge om dess anställda omfattas av socialt skydd mot inkomstbortfall vid större livshändelser och, om de inte gör det, i vilka länder de inte gör det. |
73. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för om företagets anställda omfattas av socialt skydd mot inkomstbortfall vid större livshändelser och, om de inte gör det, i vilka länder detta är fallet. |
74. |
Företaget ska uppge huruvida alla anställda omfattas av socialt skydd mot inkomstbortfall, genom offentliga försäkringar eller förmåner som företaget erbjuder, vid följande större livshändelser:
Om så är fallet räcker det med att uppge detta för att upplysningskravet ska vara uppfyllt och inga ytterligare upplysningar behöver ges. |
75. |
Om inte alla dess anställda omfattas av socialt skydd i enlighet med punkt 72 ska företaget dessutom upplysa om de länder där de anställda inte har socialt skydd med avseende på en eller flera av de typer av händelser som anges i punkt 72 och för vart och ett av dessa länder de typer av arbetstagare som inte har socialt skydd med avseende på varje tillämplig större livshändelse. |
76. |
Företaget får även lämna den information som anges i detta upplysningskrav när det gäller icke-anställda i dess arbetskraft. |
Upplysningskrav S1-12: Personer med funktionsnedsättning
77. |
Företaget ska lämna upplysningar om andelen anställda med funktionsnedsättning. |
78. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för i vilken utsträckning det finns personer med funktionsnedsättning bland företagets anställda. |
79. |
Företaget ska uppge hur stor andel av deras anställda som har en funktionsnedsättning i enlighet med lagar som anger vilka personuppgifter som får samlas in. |
80. |
Företaget kan redovisa andelen anställda med funktionsnedsättning uppdelat efter könstillhörighet. |
Upplysningskrav S1-13: Mått för utbildning och kompetensutveckling
81. |
Företaget ska uppge i vilken utsträckning de anställda erbjuds utbildning och kompetensutveckling. |
82. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för vilken utbildning och kompetensutveckling som de anställda har erbjudits för att till exempel utvecklas inom sitt yrke, förvärva nya kunskaper eller främja fortsatt anställningsbarhet. |
83. |
Den upplysning som krävs enligt punkt 81 ska innehålla följande:
|
84. |
Företaget får redovisa uppdelningar per kategori av anställda för procentandelen anställda som deltog i regelbunden prestations- och karriärutveckling och för det genomsnittliga antalet utbildningstimmar per anställd. |
85. |
Företaget får även lämna den information som anges i detta upplysningskrav när det gäller icke-anställda i dess arbetskraft. |
Upplysningskrav S1-14: Mått för arbetsmiljö
86. |
Företaget ska redovisa information om i vilken utsträckning den egna arbetskraften omfattas av ett arbetsmiljösystem och antalet incidenter kopplade till arbetsrelaterade skador, ohälsofall och dödsfall bland den egna arbetskraften. Företaget ska också ange antalet dödsfall som orsakats av arbetsrelaterade skador och arbetsrelaterad ohälsa bland andra medarbetare som arbetar på företagets anläggningar. |
87. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för hur många som omfattas av arbetsmiljösystemet som inrättats för att förebygga arbetsrelaterade skador, liksom för hur väl det systemet fungerar. |
88. |
Den upplysning som krävs enligt punkt 86 ska innehålla följande information uppdelat mellan anställda och medarbetare i den egna arbetskraften som inte är anställda:
Informationen för led b ska också rapporteras för övrig personal som arbetar på företagets anläggningar, t.ex. medarbetare i värdekedjan om de arbetar på företagets anläggningar. |
89. |
Företaget får också lämna ut de uppgifter som anges i punkt 88 d och e när det gäller icke-anställda. |
90. |
Dessutom får företaget inkludera följande ytterligare information om arbetsmiljötäckningen: Andelen egna arbetstagare som omfattas av ett arbetsmiljösystem som inrättats på grund av lagkrav och/eller erkända normer och riktlinjer och som har granskats internt och/eller granskats eller certifierats av en utomstående part. |
Upplysningskrav S1-15: Mått för balans mellan arbete och fritid
91. |
Företaget ska redovisa i vilken utsträckning anställda har rätt till, och använder, ledighet av familjeskäl. |
92. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för de anställdas rätt till ledighet av familjeskäl och hur de faktiskt utnyttjar denna rätt på ett jämställt sätt, eftersom det är en faktor för balans mellan arbete och fritid. |
93. |
Den upplysning som krävs enligt punkt 91 ska innehålla följande:
|
94. |
Om alla företagets anställda har rätt till ledighet av familjeskäl genom socialpolitiken och/eller kollektivavtal räcker det med att företaget uppger detta för att kravet i punkt 93 a ska var uppfyllt. |
Upplysningskrav S1-16: Ersättningsindikatorer (löneskillnader och total ersättning)
95. |
Företaget ska redovisa den procentuella skillnaden mellan kvinnors och mäns löner och förhållandet mellan ersättningen till den högst betalda medarbetaren och medianersättningen för alla anställda. |
96. |
Detta upplysningskrav har två syften. För det första ska det ge förståelse för hur stora löneskillnaderna mellan kvinnliga och manliga anställda på företaget är. För det andra ska det ge insyn i hur stor ojämlikheten är vad gäller ersättning och i huruvida det finns stora löneskillnader inom företaget. |
97. |
Den upplysning som krävs enligt punkt 95 ska innehålla följande:
|
98. |
Företaget får redovisa en uppdelning av löneklyftan mellan könen enligt definitionen i punkt 97 a per kategori av anställda och/eller per land/segment. Företaget får också upplysa om löneklyftan mellan könen mellan anställda i löneklasser uppdelade efter ordinarie grundlön och kompletterande eller rörliga komponenter. |
99. |
När det gäller punkt 97 b kan företaget redovisa denna siffra justerad efter skillnader i köpkraft mellan länder, varvid företaget i så fall ska ange vilken metod som har använts för beräkningen. |
Upplysningskrav S1-17: Incidenter, anmälningar och allvarliga konsekvenser relaterade till mänskliga rättigheter
100. |
Företaget ska redovisa antalet arbetsrelaterade incidenter och/eller anmälningar och allvarliga konsekvenser relaterade till mänskliga rättigheter inom den egna arbetskraften och eventuella väsentliga böter, sanktioner eller skadestånd som utdömts under rapporteringsperioden. |
101. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge en förståelse för i vilken utsträckning arbetsrelaterade incidenter och allvarliga människorättsfrågor påverkar den egna arbetskraften. |
102. |
Den upplysning som krävs enligt punkt 100 ska, i enlighet med gällande integritetslagstiftning, innehålla uppgifter om arbetsrelaterad diskriminering på grund av könstillhörighet, etnisk tillhörighet, nationalitet, religion eller trosuppfattning, funktionsnedsättning eller annat slag av diskriminering som har rört interna och/eller externa intressenter i verksamheten under rapporteringsperioden. Här räknas trakasserier som en särskild form av diskriminering. |
103. |
Företaget ska lämna information om följande:
|
104. |
Företaget ska redovisa följande information om upptäckta fall av allvarliga konsekvenser och incidenter relaterade till mänskliga rättigheter (till exempel tvångsarbete, människohandel eller barnarbete):
|
Tillägg A
Tillämpningskrav (AR)
Detta tillägg utgör en integrerad del av ESRS S1 Den egna arbetskraften. Tillägget ska vara till hjälp i upplysningskraven i denna standard och har samma rättsverkan som de andra delarna av denna standard.
Syfte
AR 1. |
Utöver de frågor som anges i punkt 2 får företaget också överväga att lämna information om andra frågor som är relevanta för en väsentlig konsekvens under en kortare period, till exempel initiativ avseende den egna arbetskraftens hälsa och säkerhet under en pandemi. |
AR 2. |
Översikten över de sociala frågor som anges i punkt 2 ska inte tolkas som att alla dessa områden måste redovisas för varje tillämpningskrav i denna standard. De utgör snarare en förteckning över områden som härrör från de hållbarhetsrapporteringskrav som anges i direktiv 2013/34/EU och som företaget bör ta med i väsentlighetsbedömningen för ESRS 2 vad gäller den egna arbetskraften och sedan, såsom lämpligt, redovisa som väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter inom ramen för denna standard. |
AR 3. |
Följande typer av personer kan ingå i den egna arbetskraften:
|
ESRS 2 Allmänna upplysningar
Strategi
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-2: Intressenters intressen och synpunkter
AR 4. |
Enligt ESRS 2 SBM-2 ska företaget ge förståelse för om och hur man tar hänsyn till om företagets strategi och affärsmodeller bidrar till att skapa, förvärra eller minska väsentliga konsekvenser för företagets egen arbetskraft och om och hur affärsmodellen och strategin anpassas för att hantera sådana väsentliga konsekvenser. |
AR 5. |
Även om företagets egen arbetskraft kanske inte deltar i arbetet med företagets strategi och affärsmodell kan deras åsikter ändå beaktas vid företagets utvärdering av sin strategi och affärsmodell. Företaget ska beakta arbetstagarrepresentanternas synpunkter när så är tillämpligt för att uppfylla detta upplysningskrav. |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-3: Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell
AR 6. |
Konsekvenserna för företagets egen arbetskraft kan ha sin grund i företagets strategi eller affärsmodell på många olika sätt. Konsekvenserna kan exempelvis komma sig av företagets värdeerbjudande (att till exempel erbjuda varor och tjänster till så lågt pris som möjligt eller snabba leveranser på ett sätt som inkräktar på arbetstagarnas rättigheter i den egna verksamheten) eller dess kostnadsstruktur och intäktsmodell (att till exempel lägga lagerrisken på leverantörerna, vilket ger upphov till följdeffekter för deras medarbetares arbetsrättsliga rättigheter). |
AR 7. |
Konsekvenser för företagets egen arbetskraft som kommer sig av strategi eller affärsmodell kan även innebära väsentliga risker för företaget. Om vissa av personerna i den egna arbetskraften riskerar att utsättas för tvångsarbete och företaget exporterar varor till länder där det enligt lag är tillåtet att beslagta importerade varor om det finns misstanke om att de har tillverkats genom tvångsarbete medför det risker. Ett exempel på möjligheter för företaget kan uppkomma om företaget ger arbetskraften möjligheter, som nya arbetstillfällen och kompetensutveckling för så kallad rättvis omställning. Ett annat exempel, som har att göra med pandemier eller andra allvarliga hälsokriser är om företaget förlitar sig på tillfällig arbetskraft som inte har någon tillgång till hälso- och sjukvårdsförmåner, vilket kan medföra allvarliga operativa risker och risker för driftskontinuiteten eftersom arbetstagarna inte har något annat val än att arbeta fast de är sjuka, vilket i sin tur förvärrar smittspridningen och orsakar stora störningar i leveranskedjan. Risker för anseende och affärsmöjligheter kopplade till exploatering av lågkvalificerad och lågavlönad arbetskraft i inköpsländer där de har minimalt skydd ökar också om det skulle tas upp i medier och leda till att kunderna börjar köpa varor som är mer etiskt anskaffade eller mer hållbara. |
AR 8. |
Exempel på vissa typer av personer i den egna arbetskraften som företaget kan ha i åtanke när man svarar på punkt 15 kan vara ungdomar, vars fysiska och psykiska utveckling kan påverkas i högre grad, eller kvinnor, som rutinmässigt blir diskriminerade när det gäller arbetsvillkor, eller migrerande arbetare i de fall då arbetskraftsmarknaden är bristfälligt reglerad och arbetstagarna som standard måste betala en rekryteringsavgift. För vissa personer i arbetskraften kan det arbete som de utför utsätta dem för risker (till exempel personer som måste hantera kemikalier eller sköta viss utrustning eller lågavlönade medarbetare med nolltimmesavtal). |
AR 9. |
När det gäller punkt 16 kan väsentliga risker också uppstå på grund av företagets beroende av sin egen arbetskraft där händelser med låg sannolikhet men stora konsekvenser kan utlösa finansiella effekter, till exempel när en global pandemi leder till allvarliga hälsokonsekvenser för företagets arbetskraft, vilket leder till stora störningar i produktionen och distributionen. Andra exempel på affärsrisker som har att göra med företagets beroende av sin egen arbetskraft är brist på utbildad arbetskraft eller politiska beslut eller lagstiftning som påverkar den egna verksamheten och den egna arbetskraften. |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
Upplysningskrav S1-1: Policyer för den egna arbetskraften
AR 10. |
Företaget ska överväga om förklaringar av väsentliga ändringar av de riktlinjer som antagits under rapporteringsåret (t.ex. nya förväntningar på utländska dotterföretag, nya eller ytterligare metoder för tillbörlig aktsamhet och åtgärder) ger kontextuell information till användarna och får lämna sådana förklaringar. Företaget kan även redovisa sina policyer och åtaganden för att förebygga eller minska de risker och negativa konsekvenser för personer i den egna arbetskraften som minskningen av koldioxidutsläpp och omställningen till en grönare och klimatneutral verksamhet har för medarbetarna, liksom för att ge arbetskraften sådana möjligheter som nya arbetstillfällen och kompetensutveckling, inklusive uttryckliga åtaganden om rättvis omställning. |
AR 11. |
Policyerna kan vara särskilda policyer för företagets egen arbetskraft eller ingå i ett mer omfattande dokument, som etiska regler eller en allmän hållbarhetspolicy, som företaget redan har redovisat enligt en annan ESRS-standard. I så fall ska företaget tillhandahålla en tydlig hänvisning till de aspekter i de policyerna som uppfyller detta upplysningskrav. |
AR 12. |
När företaget lämnar upplysningar om hur dess policyer överensstämmer med FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter ska det ta hänsyn till att de vägledande principerna grundar sig på det internationella regelverket för mänskliga rättigheter, som består av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och de två avtal genom vilka förklaringen förverkligas, liksom på Internationella arbetsorganisationens deklaration om grundläggande rättigheter och principer i arbetslivet och de kärnkonventioner som den bygger på och redovisa hur företagets policyer överensstämmer med dessa instrument. |
AR 13. |
När företaget förklarar hur de externa policyerna är införlivade kan företaget till exempel ta upp interna policyer för ansvarsfulla inköp och överensstämmelse med andra policyer som är relevanta för de egna medarbetarna, till exempel om tvångsarbete. När det gäller etiska regler för leverantörer, om företaget har sådana, ska det i sammanfattningen anges om de inbegriper regler för medarbetares säkerhet, otrygga anställningsförhållanden (det vill säga medarbetare med visstids- eller behovsanställningar, medarbetare som är anställda av tredjepartsföretag, underleverantörer eller medarbetare som jobbar svart), människohandel, användning av tvångsarbete eller barnarbete och om dessa bestämmelser helt överensstämmer med tillämpliga ILO-standarder. |
AR 14. |
Företaget kan upplysa om hur man informerar om sina policyer till de personer, grupper eller enheter som berörs av dem, antingen för att de förväntas följa dem (till exempel företagets anställda, uppdragstagare och leverantörer) eller för att de har direkt intresse av att de följs (till exempel personer i dess egen arbetskraft eller investerare). Det kan upplysa om kommunikationsverktyg och kommunikationskanaler (t.ex. flygblad, nyhetsbrev, särskilda webbplatser, sociala medier, personliga möten, arbetstagarrepresentanter), i syfte att säkerställa att policyn är tillgänglig och att olika målgrupper förstår dess konsekvenser. Företaget kan också förklara hur det identifierar och avlägsnar potentiella hinder för spridning, t.ex. genom översättning till relevanta språk eller användning av grafik. |
AR 15. |
Diskriminering vad gäller anställning och i arbetslivet inträffar när någon behandlas annorlunda eller mindre gynnsamt på grund av egenskaper som inte har med meriter eller med arbetskraven att göra. Dessa egenskaper definieras ofta i nationell lagstiftning. Förutom de diskrimineringsgrunder som nämns i upplysningskravet ska företaget även beakta andra diskrimineringsgrunder som anges i nationell lagstiftning. |
AR 16. |
Diskriminering kan förekomma i många olika situationer i arbetslivet. Det kan röra tillträde till arbetsmarknaden, särskilda yrken, utbildning och yrkesvägledning och social trygghet. Det kan även röra arbets- och anställningsvillkor, som rekrytering, ersättning, arbetstid och raster, betald semesterledighet, moderskapsskydd, anställningstrygghet, arbetsuppgifter, prestationsbedömning och befordran, utbildningsmöjligheter, karriärmöjligheter, arbetsmiljö och uppsägning. För att uppfylla upplysningskravet kan företaget specifikt ta upp dessa områden när man redovisar sina policyer och underliggande rutiner. |
AR 17. |
Företaget får redogöra för om man:
|
Upplysningskrav S1-2: Rutiner för kontakter med den egna arbetskraften och arbetstagarföreträdare angående konsekvenser
AR 18. |
När företaget beskriver vilken funktion eller roll som har det operativa ansvaret för sådana kontakter och/eller den slutliga ansvarsskyldigheten, får det upplysa om huruvida detta är en särskild roll eller funktion eller en del av en bredare roll eller funktion, och huruvida någon kapacitetsuppbyggnadsverksamhet har erbjudits för att stödja den personal som ska genomföra kontakterna. Om det inte finns någon sådan funktion eller befattning kan företaget uppge det. Detta upplysningskrav kan även uppfyllas genom hänvisning till information som lämnas enligt ESRS 2 GOV-1 Förvaltnings-, lednings- och tillsynsorganens roll. |
AR 19. |
När företaget tar fram den information som behövs för de upplysningar som beskrivs i punkt 27 b och 22 c kan följande beaktas:
|
AR 20. |
Globala ramavtal är ett bra sätt att skapa en långvarig förbindelse mellan ett multinationellt företag och ett globalt fackförbund och säkerställa att företaget upprätthåller samma normer i alla länder där man har verksamhet. |
AR 21. |
För att visa hur den egna arbetskraftens perspektiv har beaktats i specifika beslut eller företagets verksamhet kan företaget ge exempel på detta från rapporteringsperioden. |
AR 22. |
Om företaget har avtal med nationella, europeiska eller internationella fackföreningar eller företagsråd som arbetar med den egna arbetskraftens rättigheter kan företaget ange detta för att visa hur avtalet gör att företaget får insyn i dessa personers perspektiv. |
AR 23. |
Om det går kan företaget ge exempel från rapporteringsperioden som visar hur den egna arbetskraftens och arbetstagarföreträdarnas perspektiv har beaktats i specifika beslut eller i företagets verksamhet. |
AR 24. |
Företaget kan ta med följande aspekter när man ska uppfylla detta upplysningskrav:
|
AR 25. |
Företaget kan även uppge följande information för punkt 24 om mångfald:
|
AR 26. |
Företaget kan även uppge information om hur ändamålsenliga rutinerna för kontakter med den egna arbetskraften har varit under tidigare rapporteringsperioder. Detta gäller i de fall då företaget har utvärderat ändamålsenligheten i dessa rutiner och dragit lärdom från dem under den aktuella rapporteringsperioden. Ändamålsenligheten kan kontrolleras genom intern eller extern revision eller kontroll, konsekvensbedömningar, mätsystem, återkoppling från intressenter, klagomålsmekanismer, externa prestationsbetyg och jämförelser med andra företag. |
Upplysningskrav S1-3: Rutiner för att gottgöra för negativa konsekvenser och kanaler genom vilka de egna medarbetarna kan uppmärksamma problem
AR 27. |
För att uppfylla kraven som beskrivs genom upplysningskriterierna i upplysningskrav ESRS S1-3 kan företaget ta hjälp av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och OECD:s vägledning om tillbörlig aktsamhet för ansvarsfullt företagande när det gäller avhjälpande åtgärder och klagomålsmekanismer. |
AR 28. |
Kanaler för att uppmärksamma problem eller behov kan vara klagomålsmekanismer, tipstelefoner, fackföreningar (där personer i den egna arbetskraften har fackföreningar), företagsråd, dialogprocesser eller andra sätt som företagets egen arbetskraft eller arbetstagarrepresentanter kan använda för att uppmärksamma problem avseende konsekvenser eller förklara behov som de vill att företaget ska utreder. Det kan vara både kanaler som företaget tillhandahåller direkt eller kanaler som tillhandahålls av de enheter där den egna arbetskraften arbetar och som ska redovisas utöver alla eventuella andra mekanismer som företaget har för att förstå hanteringen av konsekvenser för den egna arbetskraften, till exempel regelefterlevnadsrevisioner. I de fall då företaget för att uppfylla detta upplysningskrav endast förlitar sig på information från företagets affärsförbindelser om att sådana kanaler finns kan företaget uppge detta. |
AR 29. |
Tredjepartsmekanismer kan vara sådana som tillhandahålls av staten, ideella organisationer, branschorganisationer eller genom andra samarbeten. Företaget får upplysa om huruvida dessa är tillgängliga för hela den egna arbetskraften (eller arbetstagarrepresentanter eller, i deras frånvaro, enskilda eller organisationer som agerar på deras vägnar eller som på annat sätt kan känna till negativa konsekvenser). |
AR 30. |
Företaget ska för varje väsentlig konsekvens redovisa huruvida och hur personer i dess egen arbetskraft kan påverkas och arbetstagarföreträdare har tillgång till kanaler på nivån för det företag där de är anställda eller utför arbete för, vad gäller väsentliga konsekvenser. Kanalerna kan vara tipstelefoner, fackföreningar (om personer i arbetskraften har fackföreningar) eller företagsråd eller andra klagomålsmekanismer som företaget eller en utomstående part tillhandahåller. |
AR 31. |
När företaget förklarar om och hur företaget vet om den egna arbetskraften känner till och litar på någon av dessa kanaler kan företaget tillhandahålla relevanta och tillförlitliga uppgifter om ändamålsenligheten i dessa kanaler utifrån de berörda personernas perspektiv. Dessa uppgifter kan exempelvis fås genom enkäter bland personer i företagets arbetskraft som har använt kanalerna där de får uppge hur nöjda de är med förfarandet och resultaten. |
AR 32. |
När företaget ska beskriva ändamålsenligheten i de kanaler som den egna arbetskraften och arbetstagarrepresentanter kan använda för att uppmärksamma problem kan företaget ta hjälp av nedanstående frågor som bygger på kriterierna för ändamålsenligheten i klagomålsmekanismer i FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Frågorna nedan kan besvaras för enskilda kanaler eller för system med flera kanaler.
|
Upplysningskrav S1-4: Åtgärder avseende väsentliga konsekvenser och strategier för att minska de väsentliga riskerna och utnyttja de väsentliga möjligheterna, vad gäller den egna arbetskraften och dessa åtgärders och strategiers ändamålsenlighet
AR 33. |
Det kan ta tid att förstå negativa konsekvenser och hur företaget är inblandat i dem genom den egna arbetskraften, liksom att fastställa lämpliga åtgärder och genomföra dem. Företaget kan därför lämna upplysningar om följande:
|
AR 34. |
Vad som är lämpliga åtgärder kan variera beroende på om företaget orsakar eller bidrar till väsentliga konsekvenser eller om man är inblandad för att konsekvensen i fråga är direkt kopplad till den egna verksamheten eller de egna varorna eller tjänsterna genom en affärsförbindelse. |
AR 35. |
I och med att det under rapporteringsperioden kan ha funnits negativa konsekvenser som påverkar den egna arbetskraften och som kan vara kopplade till enheter eller verksamhet utanför företagets direkta kontroll kan företaget redovisa om och hur man försöker utnyttja sitt inflytande över motparterna i affärsförbindelserna för att få dessa konsekvenser åtgärdade. Det kan röra sig om kommersiella påtryckningsmedel (som att ställa avtalskrav på affärspartner eller använda incitament), andra former av påtryckningsmedel inom affärsförbindelsen (som att anordna utbildning eller kompetensutveckling om arbetstagares rättigheter för affärspartner) eller att gå samman med andra företag i samma situation eller andra aktörer (som initiativ för ansvarsfull rekrytering eller för att säkerställa att arbetstagare får en tillräcklig lön). |
AR 36. |
Om företaget redovisar deltagande i initiativ inom branschen eller som inbegriper flera aktörer som en av sina åtgärder för att hantera väsentliga negativa konsekvenser kan företaget uppge hur initiativet, och företagets bidrag till det, är tänkt att åtgärda de aktuella väsentliga konsekvenserna. Företaget kan uppge de aktuella mål som fastställts i initiativet och hur man klarar av att uppnå dem i ESRS S1-5. |
AR 37. |
Vid redovisning av om och hur man tar hänsyn till faktiska och potentiella konsekvenser för den egna arbetskraften när man fattar beslut om att avsluta affärsförbindelser, och av om och hur man försöker motverka eventuella negativa konsekvenser som kan uppstå på grund av den avslutade affärsförbindelsen, kan företaget uppge exempel. |
AR 38. |
Åtgärdernas ändamålsenlighet kan kontrolleras genom intern eller extern revision eller kontroll, rättegång och/eller tillhörande dom, konsekvensbedömningar, mätsystem, återkoppling från intressenter, klagomålsmekanismer, externa prestationsbetyg eller jämförelser med andra företag. |
AR 39. |
Syftet med att redovisa ändamålsenligheten är att ge förståelse för kopplingen mellan företagets åtgärder och en ändamålsenlig hantering av konsekvenser. Företaget kan även uppge ytterligare information, som uppgifter som visar att antalet upptäckta incidenter har minskat. |
AR 40. |
När det gäller initiativ eller processer vars främsta syfte är att ge positiva konsekvenser för personer i företagets egen arbetskraft som baseras på deras behov, och när det gäller framsteg i genomförandet av sådana initiativ eller processer, får företaget upplysa om följande:
|
AR 41. |
Företaget kan även ange om några sådana initiativ även är utformade för att bidra till att ett eller flera av målen för hållbar utveckling uppnås. Ett företag som har åtagit sig att verka för varaktig, inkluderande och hållbar ekonomisk tillväxt, full och produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor för alla enligt mål 8 kan till exempel aktivt arbeta mot tvångsarbete för att få till stånd högre produktivitetsnivåer i verksamhet i utvecklingsländer genom tekniska uppgraderingar och utbildning av den lokala arbetskraften, vilket kan gynna inte bara de personer i den egna arbetskraften som åtgärderna riktar sig till utan även lokalsamhällena. |
AR 42. |
Vid redovisning av de positiva resultat som man vill uppnå eller har uppnått med sina åtgärder för den egna arbetskraften ska företaget göra åtskillnad mellan bevis för att viss verksamhet har ägt rum (som att x antal personer har fått utbildning i grundläggande finanskunskap) och bevis för att det faktiskt har gett resultat för medarbetarna (som att x personer uppger att det nu är lättare för dem att hantera sin egen lön och hushållsbudget). |
AR 43. |
Om företaget har vidtagit åtgärder för att mildra de negativa konsekvenser för sin egen arbetskraft som uppstår till följd av omställningen till en grönare, klimatneutral ekonomi, såsom utbildning och omskolning, anställningsgarantier och vid nedskärningar eller massavskedanden, åtgärder som arbetsrådgivning, handledning, företagsinterna praktikplatser och förtidspensioneringsplaner, ska företaget upplysa om dessa åtgärder. Det kan även vara åtgärder som måste vidtas enligt gällande lag. Företaget kan ange om det finns några befintliga och/eller förväntade externa händelser som påverkar om beroenden förvandlas till risker. Här bör även konsekvenser som kan uppstå på grund av omställning till en grönare och klimatneutral verksamhet beaktas. |
AR 44. |
När företaget lämnar upplysningar om de väsentliga risker och möjligheter som är förknippade med dess konsekvenser för eller beroenden av sin egen arbetskraft får det beakta följande:
|
AR 45. |
När företaget förklarar om beroenden förvandlas till risker ska företaget ta hänsyn till externa händelser. |
AR 46. |
När företaget lämnar upplysningar om policyer, åtgärder, resurser och mål relaterade till hanteringen av väsentliga risker och möjligheter kan det, i de fall då riskerna och möjligheterna uppstår till följd av en väsentlig konsekvens, hänvisa till andra upplysningar om policyer, åtgärder, resurser och mål som har koppling till den konsekvensen. |
AR 47. |
Företaget ska betänka huruvida och hur dess processer för att hantera väsentliga risker relaterade till den egna arbetskraften är införlivade i företagets befintliga riskhanteringsprocess(er). |
AR 48. |
Vid redovisning av vilka resurser som avsätts för hantering av väsentliga konsekvenser kan företaget förklara vilka interna funktioner som ansvarar för hantering av konsekvenser och vilka typer av åtgärder de vidtar för att motverka negativa, och främja positiva, konsekvenser. |
Mått och mål
Upplysningskrav S1-5: Mål för hur väsentliga konsekvenser ska hanteras, positiva konsekvenser stärkas, liksom för risker och möjligheter
AR 49. |
När upplysningar lämnas om mål i enlighet med punkt 46 får företaget redovisa
|
AR 50. |
Målen kopplade till risker och möjligheter kan, men behöver inte, vara desamma som de för konsekvenser. Ett mål om att uppnå tillräcklig ersättning för medarbetare som inte är anställda kan till exempel både minska konsekvenserna för de medarbetarna och minska de kopplade affärsriskerna i och med att de produkter som dessa medarbetare producerar får bättre kvalitet och blir mer pålitliga. |
AR 51. |
Företaget kan även göra åtskillnad mellan kort-, medellång- och långsiktiga mål för samma åtagande. Företaget kan exempelvis ha ett långsiktigt mål om att minska antalet arbetsmiljöincidenter som berör företagets budbilsförare med 80 procent fram till 2030 och ett medellångsiktigt mål om att fram till 2024 minska antalet övertidstimmar för förarna med x procent samtidigt som de får behålla sin inkomst. |
AR 52. |
För att ge kontextuell information enligt ESRS 2 BP-2 Upplysningar med avseende på särskilda omständigheter kan företaget om ett mål ändras eller byts ut under rapporteringsperioden förklara förändringen genom att hänvisa till betydande förändringar i affärsmodell eller mer övergripande förändringar i erkänd standard eller lagstiftning som målet grundar sig på. |
Upplysningskrav S1-6: Uppgifter om företagets anställda
AR 53. |
Detta upplysningskrav gäller alla anställda som utför arbete för någon av företagets enheter som ingår i företagets hållbarhetsrapportering. |
AR 54. |
En uppdelning av de anställda per land ger god insyn i hur verksamheten är fördelad mellan länder. Hur många anställda man har inom ett land är även en viktig faktor som avgör vilka rättigheter medarbetare och medarbetarföreträdare har till information, samråd och medverkan, både enligt unionens arbetsrättsliga regelverk (till exempel Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/38/EG (108) (direktivet om europeiska företagsråd) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/14/EG (109) (samrådsdirektivet) och enligt nationell lagstiftning (till exempel rätten att inrätta ett företagsråd eller ha företrädare för de anställda i styrelsen). En uppdelning av de anställda i män och kvinnor och typ av anställningsförhållande ger god insyn i könsfördelningen i företaget. Om de anställda delas upp efter region ger det även insyn i regionala variationer. En region kan vara ett land eller annat geografiskt område, som en region inom ett land eller en del av världen. |
AR 55. |
Företaget ska redovisa de uppgifter som krävs i följande tabellformat:
Tabell 1 Mall för redovisning av uppgifter om antal anställda uppdelat i män och kvinnor
I vissa medlemsstater är det möjligt för personer att registrera sig juridiskt som personer med ett tredje, ofta neutralt, kön, som kategoriseras som ”annat” i tabellen ovan. Om företaget emellertid lämnar ut uppgifter om anställda där detta inte är möjligt kan det förklara detta och ange att kategorin ”annat” inte är tillämplig. Tabell 2 Mall för presentation av antalet anställda i länder där företaget har minst 50 anställda som representerar minst 10 % av företagets totala antal anställda.
Tabell 3 Mall för redovisning av anställda efter avtalstyp uppdelat i män och kvinnor (i antal anställda eller heltidsekvivalenter) (redovisning om hel- och deltidsanställningar är frivillig)
Tabell 4 Mall för redovisning av anställda efter avtalstyp uppdelat i män och kvinnor (i antal anställda eller heltidsekvivalenter) (redovisning om hel- och deltidsanställningar är frivillig)
|
AR 56. |
Vad som utgör tillsvidareanställning, tidsbegränsad anställning, behovsanställning och hel- eller deltidsanställning definieras olika i olika länder. Om företaget har anställda i fler än ett land ska företaget använda de definitioner som gäller enligt respektive lands lagstiftning vid beräkning av uppgifter på landnivå. Siffrorna för de olika länderna ska sedan läggas ihop till sammanlagda antal, oavsett skillnaderna mellan definitionerna i de olika ländernas lagar. Behovsanställda är anställda av företaget utan att företaget garanterar att den anställda får arbeta ett lägsta antal timmar eller ett visst antal timmar. Den anställda kan behöva hålla sig tillgänglig för arbete efter behov men företaget har enligt avtalet ingen skyldighet att erbjuda ett visst antal timmars arbete eller ett lägsta antal timmars arbete per dag, vecka eller månad. Tillfälligt anställda, anställda med nolltimmesavtal och timanställningar är exempel på anställningar som kan ingå i denna kategori. |
AR 57. |
Upplysningar om antalet anställda vid rapporteringsperiodens slut ger endast information om hur det ser ut vid just den tidpunkten och ingen information om förändringar under periodens gång. Att lämna upplysningar om genomsnittliga antal för rapporteringsperioden ger en bättre bild över förändringar som skett under perioden. |
AR 58. |
Att endast redovisa kvantitativa uppgifter, som antalet anställda med tidsbegränsade anställningar eller deltidsanställningar, är sannolikt inte tillräckligt. En hög andel anställda med tidsbegränsade anställningar eller deltidsanställningar kan till exempel tyda på bristfällig anställningstrygghet men det kan även betyda möjlighet till flexibilitet om de anställda frivilligt har valt sådana anställningar. Därför måste företaget uppge kontextuell information som kan hjälpa användarna av informationen att tolka uppgifterna. Företaget kan förklara anledningarna till tidsbegränsade anställningar. Ett exempel på en sådan anledning är att man har anlitat anställda för att utföra arbete i ett tids- eller säsongsbegränsat projekt. En annan anledning kan vara att det är standard att erbjuda en tidsbegränsad anställning (för exempelvis sex månader) innan en nyanställd erbjuds en tillsvidareanställning. Företaget kan även förklara anledningarna till behovsanställningar. |
AR 59. |
I beräkningen av personalomsättningen ska företaget beräkna det sammanlagda antalet anställda som har avslutat sin anställning frivilligt och antalet som har sagts upp, gått i pension eller avlidit. Företaget ska använda denna siffra som täljare i uträkningen av personalomsättningen och bestämma vilken nämnare som ska användas för beräkningen av denna kvot och beskriva vilken metod som använts. |
AR 60. |
Om det inte finns några detaljerade uppgifter att tillgå ska företaget använda en uppskattning av antalet anställda eller kvoter i enlighet med ESRS 1 och tydligt ange var uppskattningar har använts. |
Upplysningskrav S1-7: Uppgifter om medarbetare i den egna arbetskraften som inte är anställda
AR 61. |
Detta upplysningskrav ska ge insyn i företagets anställningsstrategi, liksom i vilken typ av konsekvenser som företagets anställningspraxis ger upphov till och hur stora dessa konsekvenser är. Det ger även kontextuell information som behövs för att förstå den information som redovisas i andra upplysningar. Denna upplysning gäller både enskilda uppdragstagare som utför arbete för företaget (egenföretagare) och medarbetare som tillhandahålls genom bemanningsföretag (kod N78 i Nace). Om alla personer som utför arbete för företaget är anställda och företaget inte har några personer i arbetskraften som inte är anställda, är detta upplysningskrav inte av väsentlig betydelse för företaget. Trots detta får företaget ange detta när de uppgifter som krävs enligt upplysningskrav S1-6 lämnas ut som kontextuell information, eftersom denna information kan vara relevant för användarna av hållbarhetsförklaringen. |
AR 62. |
Exempel på uppdragstagare (egenföretagare) i företagets egen arbetskraft omfattar följande: Uppdragstagare som företaget anlitar för att utföra arbete som företagets egna anställda annars hade utfört. Uppdragstagare som företaget anlitar för att utföra arbete på allmän plats (som väg- eller gatuarbeten). Uppdragstagare som företaget anlitar för att utföra arbete/tjänster direkt på plats hos en kund till organisationen. Exempel på personer som är anställda av en tredje part som bedriver ”bemanningsverksamhet” och vars arbete står under företagets ledning omfattar följande: Personer som utför samma arbete som de anställda utför, t.ex. personer som vikarierar för anställda som är tillfälligt frånvarande (på grund av sjukdom, semester, föräldraledighet osv.). Personer som utför regelbundet arbete på samma plats som anställda. Medarbetare som är tillfälligt utskickade från en annan medlemsstat i EU för att arbeta för företaget (utstationerade arbetstagare). Exempel på medarbetare i värdekedjan (och därmed medarbetare som inte ingår i företagets egen arbetskraft och som rapporteras inom ramen för ESRS S2) omfattar följande: Medarbetare hos en leverantör som företaget har anlitat för att utföra arbete i leverantörens lokaler med leverantörens egna arbetsmetoder. Medarbetare i en enhet i senare led i värdekedjan som köper varor eller tjänster från företaget. Medarbetare hos en utrustningsleverantör till företaget som regelbundet utför underhåll på leverantörens utrustning (till exempel en kopiator) på en eller flera av företagets arbetsplatser enligt ett avtal upprättat mellan utrustningsleverantören och företaget. |
AR 63. |
Om företaget inte kan redovisa exakta siffror ska uppskattningar användas enligt bestämmelserna i ESRS 1 vid redovisning av antalet personer i den egna arbetskraften som inte är anställda avrundat till närmaste tiotal, eller i de fall då antalet personer i den egna arbetskraften som inte är anställda överstiger 1 000, till närmaste hundratal, och uppge att så har gjorts. Företaget ska dessutom tydligt ange vilken information som kommer från faktiska uppgifter och vilken som kommer från uppskattningar. |
AR 64. |
Redovisning av antalet personer i den egna arbetskraften som inte är anställda vid rapporteringsperiodens slut ger endast information om hur det ser ut vid just den tidpunkten och ingen information om förändringar under periodens gång. Att lämna upplysningar om denna siffra som ett genomsnitt för rapporteringsperioden ger en bättre bild över förändringar under rapporteringsperiodens gång och kan ge användarna bättre insyn och mer relevant information. |
AR 65. |
Den information som företaget uppger gör att användarna kan förstå hur antalet medarbetare i den egna arbetskraften som inte är anställda har varierat under rapporteringsperioden eller jämfört med föregående rapporteringsperiod (det vill säga om antalet har ökat eller minskat). Företaget kan även uppge anledningarna till variationerna. Att antalet icke-anställda har ökat under rapporteringsperioden kan till exempel bero på en säsongsrelaterad händelse, och att antalet icke-anställda har minskat jämfört med föregående rapporteringsperiod kan på samma sätt bero på att ett tillfälligt projekt har avslutats. Om företaget redovisar variationer ska det också förklara de kriterier som används för att fastställa vilka variationer det redovisar. Om det inte har varit några betydande variationer mellan antalet medarbetare i den egna arbetskraften som inte är anställda under rapporteringsperioden eller mellan den aktuella rapporteringsperioden och den föregående kan företaget uppge detta. |
Upplysningskrav S1-8: Kollektivavtalstäckning och social dialog
Kollektivavtalstäckning
AR 66. |
Andelen anställda som omfattas av kollektivavtal beräknas enligt följande formel:
|
AR 67. |
De anställda i den egna arbetskraften som omfattas av kollektivavtal är de som företaget har skyldighet att tillämpa kollektivavtalet för. Det innebär att om inga av de anställda omfattas av ett kollektivavtal är andelen som ska redovisas noll. Om en anställd i den egna arbetskraften omfattas av fler än ett kollektivavtal behöver denne bara räknas en gång. |
AR 68. |
Detta krav gäller inte andelen anställda som företräds av ett företagsråd eller som tillhör en fackförening, vilket inte behöver vara detsamma. Andelen anställda som omfattas av ett kollektivavtal kan vara högre än andelen anställda som tillhör en fackförening om ett kollektivavtal gäller både arbetstagare som är medlemmar och arbetstagare som inte är medlemmar. Andelen anställda som omfattas av kollektivavtal kan även vara lägre än andelen som är medlemmar i en fackförening. Så kan vara fallet när det inte finns några kollektivavtal eller när kollektivavtal inte omfattar alla anställda som är medlemmar i en fackförening. |
Social dialog
AR 69. |
Vid beräkning av information som krävs enligt punkt 63 a ska företaget ange i vilka länder i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) man har en betydande anställd arbetsstyrka (det vill säga minst 50 anställda som representerar minst 10 % av dess totala anställda). För dessa länder ska företaget ange hur stor andel av de anställda i varje land som är anställda på ett driftställe där de anställda företräds av medarbetarföreträdare. Med driftställe avses en verksamhetsplats där företaget annat än tillfälligt idkar ekonomisk verksamhet med personella och materiella resurser. Det kan vara en fabrik, en butik i en butikskedja eller ett företags huvudkontor. I länder där det endast finns ett driftställe ska andelen som redovisas vara antingen 100 procent eller 0 procent.
|
AR 70. |
Den information som krävs enligt detta upplysningskrav ska redovisas enligt följande:
Tabell 1 Mall för redovisning av kollektivavtalstäckning och social dialog
|
Upplysningskrav S1-9: Mångfaldsindikatorer
AR 71. |
När företaget förbereder upplysningarna om könsfördelning på högsta ledningsnivå ska företaget tolka begreppet högsta ledningen som en och två nivåer under förvaltnings- och tillsynsorganen om detta begrepp inte redan har definierats i företagets verksamhet och den definitionen skiljer sig från ovanstående beskrivning. Om så är fallet kan företaget använda sin egna definition av högsta ledningen och ange detta och hur denna definition lyder. |
Upplysningskrav S1-10: Tillräckliga löner
AR 72. |
Den lägsta lönen ska beräknas för den lägsta lönekategorin, där praktikanter och lärlingar inte ingår. Utgångspunkten ska vara grundlönen plus eventuella extra betalningar som alla anställda är garanterade. Lägsta lönen ska beräknas för varje land där företaget har verksamhet, förutom utanför EES där relevant tillräcklig lön eller minimilön anges på regional eller lokal nivå. |
AR 73. |
Den tillräckliga lön som ska användas som jämförelse med den lägsta lönen får inte vara lägre än följande:
|
AR 74. |
I direktiv (EU) 2022/2041 om tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen anges både vägledande referensvärden som vanligen används på internationell nivå, till exempel 60 % av bruttomedianlönen och 50 % av bruttomedellönen och/eller vägledande referensvärden som används på nationell nivå. Uppgifter för de vägledande referensvärdena 60 % av bruttomedianlönen och 50 % av bruttomedellönen kan fås från den europeiska arbetskraftsundersökningen. |
Upplysningskrav S1-11: Socialt skydd
AR 75. |
Med socialt skydd avses alla åtgärder som vidtas för att ge tillgång till hälso- och sjukvård och inkomststöd då utmanande livshändelser inträffar, som att man blir arbetslös eller sjuk och behöver sjukvård, får och uppfostrar barn eller går i pension. |
Upplysningskrav S1-12: Personer med funktionsnedsättning
AR 76. |
Vid redovisning av den information som krävs enligt punkt 77 om personer med funktionsnedsättning ska företaget uppge den kontextuella information som behövs för att förstå uppgifterna och hur de har sammanställts (vilka metoder som använts). Det kan till exempel röra sig om hur olika legaldefinitioner av begreppet person med funktionsnedsättning i olika länder där företaget har verksamhet påverkar. |
Upplysningskrav S1-13: Mått för utbildning och kompetensutveckling
AR 77. |
Med regelbundna utvecklingssamtal avses samtal där anställda bedöms enligt kriterier som den anställda och dennes överordnade känner till och där den anställda är medveten om att en sådan bedömning görs minst en gång per år. Bedömningen kan göras av medarbetarens direkta överordnade, kolleger eller andra anställda. Även personalavdelningen kan medverka. Vid redovisning av den information som krävs enligt punkt 83 a ska företaget använda antalet anställda som uppgetts för upplysningskrav ESRS S1-6 som nämnare i beräkningen av
|
AR 78. |
För att redovisa det genomsnitt som krävs enligt punkt 83 b ska företaget göra följande beräkning: Det totala antalet utbildningstimmar som erbjuds och slutförs av anställda per könskategori dividerat med det totala antalet anställda per könskategori. Vid redovisning av det genomsnittliga antalet utbildningstimmar för alla och det genomsnittliga antalet utbildningstimmar uppdelat efter könstillhörighet ska det sammanlagda antalet anställda och antalet anställda uppdelat efter könstillhörighet som redovisas i ESRS S1-6 användas. |
AR 79. |
Kategorierna av anställda är en uppdelning efter befattningsnivå (som högre chefer, mellanchefer och så vidare) eller funktion i företaget (som teknik, administration eller produktion). Denna information hämtas från företagets egna personalsystem. De kategorier som arbetskraften delas upp i ska vara rimliga och meningsfulla så att de som använder informationen förstår de olika resultatmåtten för de olika kategorierna. Företaget får lägga fram en kategori för chefer och en för övriga anställda. |
Upplysningskrav S1-14: Mått för arbetsmiljö
AR 80. |
Vad gäller punkt 88 a ska antalet och andelen av den egna arbetskraften som omfattas av företagets arbetsmiljösystem redovisas i antal personer och inte i antal heltidsekvivalenter. |
AR 81. |
När det gäller punkt 90 kan företaget, om företagets arbetsmiljösystem, eller delar av det, har varit föremål för intern granskning eller extern certifiering, uppge detta, eller att något sådant inte har förekommit, samt, i förekommande fall, ange de underliggande standarderna för dessa granskningar eller certifieringar. |
AR 82. |
Dödsfall kan redovisas uppdelat efter dödsfall som inträffat till följd av arbetsrelaterade skador och dödsfall till följd av arbetsrelaterad ohälsa. |
Vägledning om begreppet arbetsrelaterad
AR 83. |
Arbetsrelaterade skador och arbetsrelaterad ohälsa uppstår när medarbetare är utsatta för risker på arbetet. Andra typer av incidenter som inte är kopplade till själva arbetet kan dock inträffa. Exempelvis anses följande incidenter i allmänhet inte vara arbetsrelaterade, om inte annat anges i tillämplig nationell lagstiftning:
|
AR 84. |
När det gäller resor i arbetet är skador och ohälsofall som inträffar när personen reser arbetsrelaterade om personen vid tidpunkten då skadan eller ohälsan inträffar utförde arbete i arbetsgivarens intresse. Exempel på sådan verksamhet är resor till och från kundkontakter, utförande av arbetsuppgifter, Och underhålla eller underhållas för att genomföra, diskutera eller främja företag (i arbetsgivarens ledning). Om företaget ansvarar för en resa anses incidenter som inträffar under resans gång vara arbetsrelaterade. Incidenter som inträffar under resor som inte faller inom företagets ansvarsområde (det vill säga vanliga resor till och från arbetet) kan redovisas separat om företaget har uppgifter om detta för hela företaget. |
AR 85. |
När det gäller arbete från hemmet är skador och ohälsa som uppstår vid arbete från hemmet arbetsrelaterade, om skadan eller ohälsa inträffar medan personen utför arbete från hemmet, och den är direkt kopplad till arbetets utförande snarare än till den allmänna hemmiljön eller hemsituationen. |
AR 86. |
När det gäller psykisk ohälsa anses ohälsan vara arbetsrelaterad om den berörda personen frivilligt har informerat arbetsgivaren om ohälsan och den är intygad genom intyg från legitimerad sjukvårdspersonal med lämplig utbildning och erfarenhet, och om det i ett sådant intyg anges att sjukdomen är arbetsrelaterad. |
AR 87. |
Hälsoproblem som uppstår på grund av till exempel rökning, alkohol och droger, fysisk inaktivitet, dålig kost och psykosociala faktorer som inte är kopplade till arbetet anses inte vara arbetsrelaterade. |
AR 88. |
Arbetssjukdomar anses inte vara arbetsrelaterade skador men ingår i arbetsrelaterad ohälsa. |
Vägledning för beräkning av frekvensen för arbetsrelaterade skador
AR 89. |
Vid beräkning av frekvensen för arbetsrelaterade skador ska företaget dividera de olika antalen fall med det sammanlagda antalet arbetade timmar som personer i den egna arbetskraften har arbetat multiplicerat med 1 000 000. På så sätt visar dessa siffror antalet fall per miljon arbetade timmar. En kvot baserad på 1 000 000 arbetade timmar anger antalet arbetsrelaterade skador per 500 heltidsanställda personer i arbetskraften under en ettårsperiod. För att det ska vara möjligt att göra jämförelser ska frekvensen för 1 000 000 arbetade timmar även användas i företag med färre än 500 personer i arbetskraften. |
AR 90. |
Om företaget inte kan beräkna antalet arbetade timmar direkt kan en uppskattning göras utifrån den normala arbetstiden eller standardarbetstiden med hänsyn tagen till rätten till betald frånvaro (vid exempelvis betald semester- eller sjukledighet och allmänna helgdagar) och förklara detta i sin redovisning. |
AR 91. |
Företaget ska inräkna dödsfall som orsakats av arbetsrelaterade skador i beräkningen av antalet arbetsrelaterade skador som måste registreras och arbetsskadefrekvensen. |
Vägledning om arbetsrelaterade ohälsofall som måste registreras
AR 92. |
Arbetsrelaterad ohälsa kan omfatta akuta, återkommande och kroniska hälsobesvär som orsakas eller förvärras av förhållandena på arbetsplatsen. Det kan vara muskel- och skelettbesvär, hudsjukdom, sjukdom i andningsorganen, elakartad cancer, sjukdomar förorsakade av fysikaliska agenser (som bullerinducerad hörselskada och vibrationsinducerade sjukdomar) och psykisk ohälsa (till exempel ångest och posttraumatiskt stressyndrom). Vad gäller de obligatoriska upplysningarna ska företag i sina upplysningar åtminstone ange de typer av ohälsa som finns med i ILO:s förteckning över arbetssjukdomar. |
AR 93. |
I denna standard räknas muskel- och skelettbesvär som arbetsrelaterad ohälsa (och inte som skada). |
AR 94. |
De fall som ska anges enligt punkt 88 d är sådana fall av arbetsrelaterad ohälsa som företaget underrättas om eller upptäckt genom hälsokontroller under rapporteringsperioden. Företaget kan underrättas om fall av arbetsrelaterad ohälsa genom anmälningar från de berörda personerna, myndigheter som betalar ut ersättningar eller sjukvårdspersonal. I upplysningen kan företaget även ange fall av arbetsrelaterad ohälsa som under rapporteringsperioden upptäckts hos personer som tidigare hörde till arbetskraften. |
Vägledning om antal förlorade dagar
AR 95. |
Vid beräkning av antalet förlorade dagar ska antalet dagar räknas från den första hela frånvarodagen till den sista hela frånvarodagen. Kalenderdagar bör beaktas vid beräkningen, så dagar då den berörda personen inte är schemalagd för arbete (t.ex. helger, allmänna helgdagar) räknas som förlorade dagar. |
Upplysningskrav S1-15: Balans mellan arbete och fritid
AR 96. |
Ledighet av familjeskäl kan vara mammaledighet, pappaledighet, föräldraledighet och ledighet för närståendevård som är tillgänglig enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal. I denna standard definieras dessa begrepp enligt följande:
|
AR 97. |
När det gäller punkt 93 a är de medarbetare som har rätt till ledighet av familjeskäl de medarbetare som omfattas av regler, organisationens policyer, avtal eller kollektivavtal som innehåller rätt till ledighet av familjeskäl och som har upplyst företaget om sin rätt till ledighet eller om företaget känner till denna rätt. |
Upplysningskrav S1-16: Ersättningsindikatorer (löneskillnader och total ersättning)
Löneskillnad
AR 98. |
Vid sammanställning av den information som krävs enligt punkt 97 a om löneklyftan mellan kvinnor och män (även kallat löneklyftan) ska företaget använda följande metod:
|
AR 99. |
Vid redovisning av den information som krävs enligt punkt 97 a ska företaget uppge den kontextuella information som behövs för att förstå uppgifterna och hur de har sammanställts (vilka metoder som använts). Information om hur objektiva faktorer som typ av arbete och anställningsland påverkar löneklyftan mellan könen kan redovisas. |
AR 100. |
Måttet på löneklyftan mellan könen inom företaget ska anges för den aktuella rapporteringsperioden och för de föregående två perioderna, om detta mått har redovisats i tidigare hållbarhetsrapporter. |
Total ersättningskvot
AR 101. |
Vid sammanställning av den information som krävs enligt punkt 97 b ska företaget göra följande:
|
AR 102. |
För att ge kontextuell information kan företaget förklara uppgifterna och hur de har sammanställts (genom vilka metoder). Kvantitativa uppgifter, som total ersättningskvot, räcker eventuellt inte för att förstå skillnaderna i löner och vad som ligger bakom dem. Lönekvoter kan till exempel påverkas av ett företags storlek (räknat i till exempel intäkter eller antal anställda), bransch, anställningsstrategi (om man till exempel använder utkontrakterade medarbetare eller deltidsanställda eller hög grad av automatisering) eller valutakursvolatilitet. |
Upplysningskrav S1-17: Incidenter, anmälningar och allvarliga konsekvenserrelaterade till mänskliga rättigheter
AR 103. |
Utöver den information som krävs enligt punkterna 103 och 104 får företaget offentliggöra status för incidenter och/eller klagomål och åtgärder som vidtagits med avseende på följande:
|
AR 104. |
Om företaget sammanställer de uppgifter som beskrivs i tillämpningskrav 105 ska det beakta följande:
|
AR 105. |
Allvarliga människorättsincidenter kan vara rättsprocesser, formella anmälningar som kommer in via företagets eller utomstående organisations klagomålsmekanism, allvarliga anklagelser i offentliga rapporter eller medier, om dessa har koppling till företagets egna arbetskraft, att incidenterna inte kan bestridas av företaget liksom andra allvarliga konsekvenser som företaget känner till. |
AR 106. |
Utöver den information som krävs enligt punkt 104 ovan får företaget lämna upplysningar om antalet allvarliga människorättsincidenter där företaget spelade en roll genom att säkerställa avhjälpande åtgärder för dem som påverkades under rapporteringsperioden. |
Tillägg A.1
Tillämpningskrav för upplysningar relaterade till ESRS 2
ESRS S1 Den egna arbetskraften och detta tillägg utgör en helhet. Tillägget ska vara till hjälp i tillämpningen av upplysningskraven från ESRS 2 som beskrivs i denna standard och har samma rättsverkan som de andra delarna av denna standard. Här ges en icke uttömmande förteckning över de faktorer som företaget ska beakta för att uppfylla kraven i ESRS 2 SBM-2 och ESRS 2 SBM-3. I detta tillägg definieras inte de termer som anges nedan. Alla definierade termer återfinns i bilaga II: Akronymer och ordlista
Frågor som rör sociala och mänskliga rättigheter |
Icke uttömmande förteckning över faktorer som ska beaktas i väsentlighetsbedömningen |
Säkra anställningar |
Andel anställda med avtal om tidsbegränsad anställning, förhållande mellan medarbetare som inte är anställda och medarbetare som är anställda, socialt skydd |
Arbetstid |
Andel anställda med deltids- eller behovsanställning, hur nöjda de anställda är med arbetstiderna |
Tillräckliga löner |
Legaldefinitioner av tillräckliga löner, rättvisa löner och minimilöner på EU-, national- och lokalnivå |
Social dialog/företagsråd/medarbetares rätt till information, samråd och medverkan |
Representationen genom fackföreningar och/eller företagsråd på arbetsplatsen, över gränserna och på styrelsenivå |
Föreningsfrihet, kollektiva förhandlingar, liksom hur stor andel av arbetstagarna som omfattas av kollektivavtal |
Andel av den egna arbetskraften som omfattas av kollektivavtal, arbetsnedläggelser |
Balans mellan arbete och fritid |
Ledighet av familjeskäl, flexibla arbetstider, tillgång till barnomsorg |
Arbetsmiljö |
Andel som omfattas av arbetsmiljösystem, dödsfallsfrekvens, arbetsolyckor utan dödlig utgång, arbetsrelaterad ohälsa, förlorade arbetsdagar |
Jämställdhet och lika lön för likvärdigt arbete |
Andel kvinnor i högsta ledningen och i arbetskraften, lönegapet |
Utbildning och kompetensutveckling |
Mängd utbildning och fördelning, andel anställda med regelbundna utvecklingssamtal |
Anställning och inkludering av personer med funktionsnedsättning |
Andel anställda och tillgänglighetsanpassning för anställda med funktionsnedsättning |
Åtgärder mot våld och trakasserier på arbetsplatsen |
Förekomsten av våld och trakasserier |
Mångfald |
Andel kvinnor och/eller etniska grupper eller minoriteter i den egna arbetskraften Åldersfördelning i den egna arbetskraften Andel personer med funktionsnedsättning i den egna arbetskraften |
Barnarbete |
Typ av verksamhet och geografiska områden med risk för barnarbete |
Tvångsarbete |
Typ av verksamhet och geografiska områden med risk för tvångsarbete |
Tillägg A.2
Tillämpningskrav för ESRS S1-1: Policyer för den egna arbetskraften
Detta tillägg utgör en integrerad del av ESRS S1 Den egna arbetskraften. Tillägget har samma rättsverkan som övriga delar av denna standard. Tillägget ska vara till hjälp i tillämpningen av upplysningskravet ESRS S1-1 om frågor som rör sociala och mänskliga rättigheter genom dessa exempel på upplysningar:
Frågor som rör sociala och mänskliga rättigheter |
Exempel på policyer |
Säkra anställningar |
Inga uppsägningar, gränser för förnyade visstidsanställningar, socialt skydd tillhandahålls av arbetsgivaren vid bristande offentligt skydd |
Arbetstid |
Begränsningar för övertid, långa och delade skift och natt- och helgarbete, schemaläggning rimlig tid i förväg |
Tillräckliga löner |
Policy för att se till att alla människor i den egna arbetskraften får tillräcklig lön |
Social dialog/företagsråd/medarbetares rätt till information, samråd och medverkan |
Policy om att uppmuntra inrättningar för social dialog, regelbunden information till, och samråd, med medarbetarföreträdare, samråd innan slutgiltiga beslut om anställningsrelaterade frågor fattas |
Föreningsfrihet, kollektiva förhandlingar, liksom hur stor andel av arbetstagarna som omfattas av kollektivavtal |
Ingen inblandning i bildandet av fackföreningar och rekrytering till dem (ger även fackföreningar tillträde till företaget), förhandlingar med gott uppsåt, att medarbetarföreträdare får tillräcklig ledig tid och resurser för uppdrag och skyddas mot uppsägning, ingen diskriminering av fackmedlemmar och medarbetarföreträdare |
Balans mellan arbete och fritid |
Ledighet av familjeskäl beviljas, flexibla arbetstider, tillgång till barnomsorg för alla anställda |
Arbetsmiljö |
Hela den egna arbetskraften ska omfattas av ett arbetsmiljösystem |
Jämställdhet och lika lön för lika arbete |
Policy för jämställdhet och lika lön för lika arbete |
Utbildning och kompetensutveckling |
Policy för att höja de anställdas kompetens och karriärmöjligheter |
Anställning och inkludering av personer med funktionsnedsättning |
Policy om att arbetsplatser ska vara tillgängliga för personer med funktionsnedsättning |
Åtgärder mot våld och trakasserier på arbetsplatsen |
Nolltolerans mot våld och trakasserier på arbetsplatsen |
Mångfald |
Policy för inkludering (av etniska grupper eller minoritetsgrupper) och positiv särbehandling |
Barnarbete |
Policy för att upptäcka var barnarbete förekommer, var unga medarbetare utför farligt arbete och för att förebygga risker för barnarbete |
Tvångsarbete |
Policy för att upptäcka var tvångsarbete förekommer och minska risken för tvångsarbete |
Tillägg A.3
Tillämpningskrav för ESRS S1–4: Åtgärder avseende väsentliga konsekvenser för den egna arbetskraften och strategier för att minska de väsentliga riskerna och utnyttja de väsentliga möjligheterna, vad gäller den egna arbetskraften, och dessa åtgärders ändamålsenlighet
Detta tillägg utgör en integrerad del av ESRS S1 Den egna arbetskraften. Tillägget har samma rättsverkan som övriga delar av denna standard. Tillägget ska vara till hjälp i tillämpningen av upplysningskravet ESRS S1-4 om frågor som rör sociala och mänskliga rättigheter genom dessa exempel på upplysningar:
Frågor som rör sociala och mänskliga rättigheter |
Exempel på åtgärder: |
Säkra anställningar |
Erbjuda visstidsanställda tillsvidareanställningar, införa socialt skydd där sådant skydd inte tillhandahålls av det offentliga |
Arbetstid |
Skiftrotation, bestämma scheman längre i förväg, minska övertidsarbete |
Tillräckliga löner |
Förhandla rättvisa löner i kollektivavtal, kontrollera att bemanningsföretag betalar rättvisa löner |
Social dialog/företagsråd/medarbetares rätt till information, samråd och medverkan |
Ta upp fler hållbarhetsfrågor i den sociala dialogen, öka antalet möten, öka resurserna för företagsråd |
Föreningsfrihet, kollektiva förhandlingar, liksom hur stor andel av arbetstagarna som omfattas av kollektivavtal |
Ta upp fler hållbarhetsfrågor i kollektiva förhandlingar, öka resurserna för medarbetarföreträdarna |
Balans mellan arbete och fritid |
Ge fler rätt till ledighet av familjeskäl och flexibla arbetstidslösningar, öka tillgången till barnomsorg |
Arbetsmiljö |
Öka arbetsmiljöutbildningen, investera i säkrare utrustning |
Jämställdhet och lika lön för lika arbete |
Särskilt rekrytera och befordra kvinnor, minska lönegapet genom kollektivavtalsförhandlingar |
Utbildning och kompetensutveckling |
Genomföra kompetenskartläggningar och åtgärda brister genom kompetensutveckling |
Anställning och inkludering av personer med funktionsnedsättning |
Öka tillgänglighetsanpassningen |
Åtgärder mot våld och trakasserier på arbetsplatsen |
Förbättra klagomålsmekanismerna, öka de disciplinära åtgärderna mot våld och trakasserier, ge ledningen utbildning i förebyggande arbete |
Mångfald |
Ge utbildning om mångfald och inkludering (inklusive om etniska frågor), särskilt rekrytera från underrepresenterade grupper |
Barnarbete |
Kontrollera medarbetares ålder, samarbeta med organisationer mot barnarbete, vidta åtgärder mot de värsta formerna av barnarbete |
Tvångsarbete |
Vidta åtgärder för att säkerställa frivilligt samtycke till arbete utan hot om straff, lättförståeliga avtal, rätt att avsluta anställning utan straff, inga disciplinära åtgärder om påtvingat arbete, frivilligt samtycke till övertid, rörelsefrihet (som att få lämna arbetsplatsen), rättvis behandling av migrerande arbetare, kontroller av bemanningsföretag |
Tillägg A.4
Tillämpningskrav för ESRS S1–5: Mål för hur väsentliga negativa konsekvenser ska hanteras, positiva konsekvenser stärkas och väsentliga risker och möjligheter hanteras
Detta tillägg utgör en integrerad del av ESRS S1 Den egna arbetskraften. Tillägget har samma rättsverkan som övriga delar av denna standard. Tillägget ska vara till hjälp i tillämpningen av upplysningskravet ESRS S1-5 om frågor som rör sociala och mänskliga rättigheter genom dessa exempel på upplysningar:
Frågor som rör sociala och mänskliga rättigheter |
Exempel på mål |
Säkra anställningar |
Öka andelen av arbetskraften som har anställningsavtal (helst tillsvidareanställningar) och socialt skydd |
Arbetstid |
Öka andelen av arbetskraften som har flexibla arbetstidslösningar |
Tillräckliga löner |
Säkerställa att alla människor i den egna arbetskraften får en tillräcklig lön |
Social dialog/företagsråd/medarbetares rätt till information, samråd och medverkan |
Utöka social dialog till fler driftställen och/eller länder |
Föreningsfrihet, kollektiva förhandlingar, liksom hur stor andel av arbetstagarna som omfattas av kollektivavtal |
Öka andelen egna medarbetare som omfattas av kollektivavtal, förhandla om hållbarhetsfrågor i kollektivavtal |
Balans mellan arbete och privatliv |
Utöka åtgärderna för balans mellan arbete och privatliv för en större andel av den egna arbetskraften |
Arbetsmiljö |
Minska skadefrekvensen och arbetstid som går förlorad på grund av skador |
Jämställdhet och lika lön för lika arbete |
Öka andelen kvinnor i arbetskraften och högsta ledningen, minska lönegapet |
Utbildning och kompetensutveckling |
Öka andelen anställda som får utvecklingssamtal om utbildning och regelbunden kompetensutveckling |
Anställning och inkludering av personer med funktionsnedsättning |
Öka andelen med funktionsnedsättning i den egna arbetskraften |
Åtgärder mot våld och trakasserier på arbetsplatsen |
Utöka åtgärderna till alla arbetsplatser |
Mångfald |
Öka andelen underrepresenterade grupper i den egna arbetskraften och den högsta ledningen |
Barnarbete |
Utöka åtgärderna för att förebygga att unga inte utsätts för farligt arbete till en större andel av verksamheten |
Tvångsarbete |
Utöka åtgärderna för att förebygga tvångsarbete i en större del av verksamheten |
ESRS S2
MEDARBETARE I VÄRDEKEDJAN
INNEHÅLLSFÖRTECKNING
Syfte
Förhållande till andra ESRS-standarder
Upplysningskrav
– |
ESRS 2 Allmänna upplysningar |
Strategi
– |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-2: Intressenters intressen och synpunkter |
– |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-3: Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
– |
Upplysningskrav S2-1: Policyer för medarbetare i värdekedjan |
– |
Upplysningskrav S2-2: Rutiner för kontakter med medarbetare i värdekedjan angående konsekvenser |
– |
Upplysningskrav S2-3: Rutiner för att gottgöra för negativa konsekvenser och kanaler genom vilka medarbetare i värdekedjan kan uppmärksamma problem |
– |
Upplysningskrav S2-4: Åtgärder avseende väsentliga konsekvenser för medarbetare i värdekedjan och strategier för att hantera de väsentliga riskerna och utnyttja de väsentliga möjligheterna, vad gäller medarbetare i värdekedjan, och dessa åtgärders ändamålsenlighet |
Mått och mål
– |
Upplysningskrav S2-5: Mål för hur väsentliga negativa konsekvenser ska hanteras, positiva konsekvenser stärkas och väsentliga risker och möjligheter hanteras |
Tillägg A: |
Tillämpningskrav (AR) |
– |
Syfte |
– |
ESRS 2 Allmänna upplysningar |
Strategi
– |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-2: Intressenters intressen och synpunkter |
– |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-3: Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
– |
Upplysningskrav S2-1: Policyer för medarbetare i värdekedjan |
– |
Upplysningskrav S2-2: Rutiner för kontakter med medarbetare i värdekedjan angående konsekvenser |
– |
Upplysningskrav S2-3: Rutiner för att gottgöra för negativa konsekvenser och kanaler genom vilka medarbetare i värdekedjan kan uppmärksamma problem |
– |
Upplysningskrav S2-4: Åtgärder avseende väsentliga konsekvenser och sätt att minska de väsentliga riskerna och utnyttja de väsentliga möjligheterna vad gäller medarbetarna i värdekedjan och dessa åtgärders och strategiers ändamålsenlighet |
Mått och mål
– |
Upplysningskrav S2-5: Mål för hur väsentliga negativa konsekvenser ska hanteras, positiva konsekvenser stärkas och väsentliga risker och möjligheter hanteras |
Syfte
1. |
Syftet med denna standard är att specificera upplysningskrav som ska göra att de som använder hållbarhetsförklaringen förstår de väsentliga konsekvenserna för medarbetare i värdekedjan i samband med företagets egen verksamhet eller värdekedja, inbegripet genom dess produkter eller tjänster samt genom dess affärsförbindelser, och därmed förknippade väsentliga risker och möjligheter, inbegripet
|
2. |
För att denna standard ska uppfylla sitt syfte innehåller den krav på att företaget ska förklara hur man i allmänhet gör för att upptäcka och hantera de eventuella väsentliga, faktiska eller potentiella, konsekvenser som man orsakar för medarbetarna i värdekedjan med avseende på följande:
|
3. |
Enligt denna standard ska företaget även förklara hur sådana konsekvenser, liksom företagets beroende av, medarbetare i värdekedjan, kan ge upphov till väsentliga risker och möjligheter för företaget. Negativa konsekvenser för medarbetarna i värdekedjan kan till exempel ge upphov till störningar i företagets verksamhet (genom att kunder inte vill köpa företagets produkter eller att myndigheter beslagtar företagets varor) och skada dess anseende. Respekt för medarbetarnas rättigheter och program med aktivt stöd (till exempel genom utbildning i grundläggande finanskunskap) kan å andra sidan ge upphov till affärsmöjligheter, som tryggare försörjning från värdekedjan och en breddad kundbas. |
4. |
Denna standard gäller alla medarbetare i tidigare och senare led i företagets värdekedja som påverkas, eller kan påverkas, väsentligt av företaget, och här ingår då konsekvenser kopplade till företagets egen verksamhet och värdekedja, inbegripet genom dess varor och tjänster samt genom dess affärsförbindelser. Här ingår alla medarbetare som inte ingår i ”den egna arbetskraften” (som den egna arbetskraften räknas anställda, enskilda uppdragstagare, det vill säga egenföretagare, och medarbetare som tillhandahålls av bemanningsföretag). Egen arbetskraft omfattas av ESRS S1 Den egna arbetskraften. Tillämpningskrav 3 innehåller exempel på vad denna standard gäller för. |
Förhållande till andra ESRS-standarder
5. |
Denna standard gäller när väsentliga konsekvenser och/eller väsentliga risker och möjligheter relaterade till medarbetarna i värdekedjan har identifierats i den väsentlighetsbedömning som beskrivs i ESRS 2 Allmänna upplysningar. |
6. |
Denna standard bör läsas tillsammans med ESRS 1 Allmänna krav, ESRS 2, liksom ESRS S1, ESRS S3 Berörda samhällen och ESRS S4 Konsumenter och slutanvändare. |
7. |
För att vara ändamålsenlig ska redovisningen enligt denna standard vara enhetlig, konsekvent och där så är lämpligt tydligt kopplad till företagets redovisning om den egna arbetskraften enligt ESRS S1. |
Upplysningskrav
ESRS 2 Allmänna upplysningar
8. |
Kraven i detta avsnitt bör läsas tillsammans med de upplysningar som krävs enligt ESRS 2 om strategi (SBM). De resulterande upplysningarna ska redovisas tillsammans med de upplysningar som krävs enligt ESRS 2, förutom när det gäller SBM-3 Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell, som företaget kan välja att redovisa tillsammans med den tematiska upplysningen. |
Strategi
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-2: Intressenters intressen och synpunkter
9. |
Vid redovisning av informationen i ESRS 2 SBM-2 punkt 43 ska företaget lämna upplysningar om hur intressena, synpunkterna och rättigheterna för de medarbetare i den egna värdekedjan som skulle kunna påverkas väsentligt av företaget har beaktats, inbegripet respekten för deras mänskliga rättigheter. Medarbetarna i värdekedjan är viktiga påverkade intressenter. |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-3: Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell
10. |
Vid redovisning av informationen för ESRS 2 SBM-3 punkt 48 ska företaget uppge följande:
|
11. |
När företaget redovisar enligt kraven ESRS 2 SBM-3 punkt 48 ska företaget upplysa om huruvida alla medarbetare i värdekedjan som kan påverkas väsentligt av företaget, även genom konsekvenser som har samband med företagets egen verksamhet och värdekedja, inbegripet genom dess produkter eller tjänster, samt genom dess affärsförbindelser, ingår i den upplysning som ges enligt ESRS 2. Därutöver ska företaget tillhandahålla följande information:
|
12. |
När företaget beskriver vilka huvudtyper av medarbetare i värdekedjan det är som påverkas, eller skulle kunna påverkas, negativt enligt den väsentlighetsbedömning som beskrivs i ESRS 2 IRO-1 ska företaget redovisa huruvida och hur man har kommit fram till att vissa medarbetare som stämmer in på vissa kriterier, arbetar i vissa sammanhang eller med en viss typ av arbetsuppgifter kan löpa större risk att komma till skada. |
13. |
Företaget ska uppge om några av de väsentliga riskerna och möjligheterna som beror på konsekvenser för, och beroende av, medarbetarna i värdekedjan eventuellt får konsekvenser för vissa specifika grupper (som vissa åldersgrupper, medarbetare i en viss fabrik eller visst land) snarare än för alla medarbetare i värdekedjan. |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
Upplysningskrav S2-1 – Policyer för medarbetare i värdekedjan
14. |
Företaget ska beskriva de policyer som det antagit för hur hantera de väsentliga konsekvenserna för medarbetarna i värdekedjan, liksom tillhörande risker och möjligheter. |
15. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för i vilken utsträckning företaget har policyer specifikt för hur man ska fastställa, bedöma, hantera och/eller åtgärda väsentliga konsekvenser för medarbetare i värdekedjan, liksom policyer för väsentliga risker eller möjligheter som är relaterade till medarbetare i värdekedjan. |
16. |
Den upplysning som krävs enligt punkt 14 ska innehålla information om företagets policyer för hur man ska hantera väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter relaterade till medarbetare i värdekedjan i enlighet med ESRS 2 MDR-P Antagna policyer för hur väsentliga hållbarhetsfrågor ska hanteras). Företaget ska dessutom ange om dessa policyer gäller vissa grupper av medarbetare i värdekedjan eller alla medarbetare i värdekedjan. |
17. |
Företaget ska beskriva de åtaganden i sin policy för mänskliga rättigheter (112) som är relevanta för medarbetare i värdekedjan, bland annat vad gäller processer och mekanismer för att övervaka efterlevnaden av principerna i FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, ILO:s deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetet och OECD:s riktlinjer för multinationella företag (113). I sin redovisning ska det inrikta sig på de frågor som är väsentliga i förhållande till, samt den allmänna strategin för följande:
|
18. |
Företaget ska uppge om dess policyer som gäller medarbetare i värdekedjan uttryckligen tar itu med människohandel (114), tvångsarbete och barnarbete. Företaget ska även uppge om man har en uppförandekod för leverantörer (115). |
19. |
Företaget ska lämna upplysningar om och hur dess policyer som gäller medarbetare i värdekedjan är förenliga med sådana internationellt erkända normer som är relevanta för medarbetarna i den egna värdekedjan, som FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter (116). Företaget ska också lämna upplysningar om i vilken utsträckning fall av bristande efterlevnad av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, ILO:s deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetet eller OECD:s riktlinjer för multinationella företag som inbegriper medarbetare i den egna värdekedjan har rapporterats i dess värdekedja i tidigare och senare led och, i tillämpliga fall, en uppgift om karaktären hos dessa fall (117). |
Upplysningskrav S2-2: Rutiner för kontakter med medarbetare i värdekedjan angående konsekvenser
20. |
Företaget ska redovisa vilka allmänna rutiner man har för kontakter med medarbetare i värdekedjan och deras företrädare om faktiska och eventuella konsekvenser för dem. |
21. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för om och hur företaget, som en del i processen för tillbörlig aktsamhet, står i kontakt med medarbetare i den egna värdekedjan, deras legitimt utsedda företrädare eller trovärdiga ombud om väsentliga, faktiska eller eventuella, positiva och/eller negativa konsekvenser som påverkar, eller sannolikt kommer att påverka, dem och om och hur hänsyn tas till perspektivet för medarbetarna i den egna värdekedjan i företagets beslutsprocess. |
22. |
Företaget ska uppge om och hur perspektiven hos medarbetarna i värdekedjan beaktas i företagets beslut och åtgärder för att hantera faktiska och potentiella, väsentliga konsekvenser för medarbetarna i värdekedjan. Företaget ska i förekommande fall förklara
|
23. |
I förekommande fall ska företaget redovisa vad man gör för att få förståelse för perspektiven hos de medarbetare som kan löpa särskilt stor risk att drabbas av konsekvenser och/eller som är marginaliserade (till exempel kvinnor, migrerande arbetstagare eller medarbetare med funktionsnedsättning). |
24. |
Om företaget inte kan redovisa den information som krävs enligt ovan eftersom man inte har några rutiner för kontakter med medarbetarna i värdekedjan ska detta uppges. Företaget kan uppge en tidsplanering för när man planerar att införa sådana rutiner. |
Upplysningskrav S2-3: Rutiner för att gottgöra för negativa konsekvenser och kanaler genom vilka medarbetare i värdekedjan kan uppmärksamma problem
25. |
Företaget ska beskriva vilka rutiner man har för att gottgöra, eller samarbeta kring gottgörelse, för negativa konsekvenser för medarbetare i värdekedjan som företaget har koppling till, liksom vilka kanaler medarbetarna i värdekedjan har för att uppmärksamma problem och få dem utredda. |
26. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för vilka formella vägar som finns för medarbetarna i värdekedjan att ta upp frågor och behov direkt med företaget och/eller genom vilka företaget ser till att medarbetarna i värdekedjan har tillgång till sådana kanaler (till exempel klagomålsmekanismer) på sin arbetsplats och för hur uppföljning görs med dessa medarbetare om de frågor som tas upp samt för kanalernas ändamålsenlighet. |
27. |
Företaget ska beskriva
|
28. |
Företaget ska redovisa om och hur man undersöker om medarbetarna i värdekedjan känner till och litar på dessa strukturer eller rutiner för att uppmärksamma problem eller behov och få dem utredda. Företaget ska dessutom uppge om man har policyer för hur de personer som använder dem skyddas från repressalier. Om sådana uppgifter har lämnats ut i enlighet med ESRS G1-1 får företaget hänvisa till dessa uppgifter. |
29. |
Om företaget inte kan redovisa den information som krävs enligt ovan eftersom man inte har någon kanal för att uppmärksamma problem och/eller inte ser till att medarbetarna i värdekedjan har tillgång till en sådan kanal på sin arbetsplats ska företaget uppge detta. Företaget kan uppge en tidsplanering för när man planerar att införa en sådan kanal eller sådana rutiner. |
Upplysningskrav S2-4: Åtgärder avseende väsentliga konsekvenser för medarbetare i värdekedjan och strategier för att hantera de väsentliga riskerna och utnyttja de väsentliga möjligheterna, vad gäller medarbetare i värdekedjan, och dessa åtgärders ändamålsenlighet
30. |
Företaget ska redovisa sina strategier för att åtgärda väsentliga konsekvenser för medarbetare i värdekedjan och hantera de väsentliga riskerna och utnyttja de väsentliga möjligheterna, vad gäller medarbetare i värdekedjan, och dessa åtgärders ändamålsenlighet. |
31. |
Detta upplysningskrav har två syften. Det första är att ge förståelse för de eventuella åtgärder eller initiativ som företaget använder sig av för att
Det andra är att ge förståelse för på vilka sätt företaget tar itu med väsentliga risker, och utnyttjar väsentliga möjligheter, med avseende på medarbetarna i värdekedjan. Företaget ska tillhandahålla en sammanfattande beskrivning av de åtgärdsplaner och resurser man har för att hantera sina väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter relaterade till medarbetare i värdekedjan enligt ESRS 2 MDR-A Åtgärder och resurser med avseende på väsentliga hållbarhetsfrågor. |
32. |
Vad gäller väsentliga konsekvenser ska företaget beskriva
|
33. |
När det gäller punkt 30 ska företaget beskriva
|
34. |
Vad gäller väsentliga risker och möjligheter ska företaget beskriva
|
35. |
Företaget ska redovisa om och hur man säkerställer att dess egna affärspraxis inte orsakar eller bidrar till väsentliga negativa konsekvenser för medarbetarna i värdekedjan, till exempel, i förekommande fall, dess praxis för inköp, försäljning och dataanvändning. Företaget kan till exempel redovisa hur man hanterar motsättningar mellan att förhindra eller minska väsentliga negativa konsekvenser och andra affärsbehov. |
36. |
Företaget ska även uppge om allvarliga människorättsrelaterade problem och incidenter i tidigare eller senare led i värdekedjan har anmälts och i så fall redogöra för dessa (118). |
37. |
När företaget offentliggör den information som krävs enligt punkt 32 c ska det beakta ESRS 2 (se ESRS 2 MDR-T Uppföljning av policyernas och åtgärdernas ändamålsenlighet genom mål om det utvärderar en åtgärds effektivitet genom att fastställa ett mål. |
38. |
Företaget ska redovisa vilka resurser man avsätter för hantering av de väsentliga konsekvenser som man förorsakar med information som gör att användarna får förståelse för hur man hanterar de väsentliga konsekvenserna som man förorsakar. |
Mått och mål
Upplysningskrav S2-5: Mål för hur väsentliga negativa konsekvenser ska hanteras, positiva konsekvenser stärkas och väsentliga risker och möjligheter hanteras
39. |
Företaget ska redovisa vilka tidsbestämda och resultatinriktade mål man har för att
|
40. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för i vilken utsträckning företaget använder sig av tidsbestämda och resultatinriktade mål som incitament för att minska de väsentliga negativa konsekvenserna, och/eller stärka de positiva konsekvenserna, för medarbetare i värdekedjan som man förorsakar och/eller hantera väsentliga risker och möjligheter relaterade till medarbetarna i värdekedjan och för att mäta hur väl man lyckas med detta arbete. |
41. |
Den sammanfattade beskrivningen av målen för hanteringen av de väsentliga konsekvenserna, riskerna och möjligheterna relaterade till medarbetarna i värdekedjan ska innehålla den information som krävs enligt ESRS 2 MDR-T. |
42. |
Företaget ska uppge hur processen för att formulera målen går till, inbegripet huruvida och på vilket sätt man samråder direkt med medarbetare i värdekedjan, deras legitimt utsedda företrädare eller trovärdiga ombud som känner till deras situation vad gäller
|
Tillägg A
Tillämpningskrav (AR)
Detta tillägg utgör en integrerad del av ESRS S2 Medarbetare i värdekedjan. Tillägget ska vara till hjälp i tillämpningen av upplysningskraven i denna standard och har samma rättsverkan som de andra delarna av ESRS S2.
Mål
AR 1. |
Utöver de frågor som anges i punkt 2 får företaget också överväga att lämna information om andra frågor som är relevanta för en väsentlig konsekvens under en kortare period, till exempel initiativ avseende hälsan och säkerheten för medarbetare i värdekedjan under en pandemi. |
AR 2. |
Översikten över frågor som rör sociala och mänskliga rättigheter i punkt 2 ska inte tolkas som att alla dessa områden måste redovisas för varje tillämpningskrav i denna standard. Det är snarare en förteckning över frågor som företaget ska ta hänsyn till i sin väsentlighetsbedömning (se ESRS 1 kapitel 3 Dubbel väsentlighet som grund för hållbarhetsupplysningar och ESRS 2 IRO-1) vad gäller medarbetare i värdekedjan och sedan redovisa som väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter enligt denna standard. |
AR 3. |
Följande typer av medarbetare omfattas av denna standard:
|
ESRS 2 Allmänna upplysningar
Strategi
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-2: Intressenters intressen och synpunkter
AR 4. |
Enligt upplysningskrav ESRS 2 SBM-2 ska företaget ge förståelse för om, och hur, man tar hänsyn till om företagets strategi och affärsmodeller bidrar till att skapa, förvärra eller minska väsentliga konsekvenser för medarbetare i värdekedjan och om och hur affärsmodellen och strategin anpassas efter sådana väsentliga konsekvenser. |
AR 5. |
Även om medarbetarna i värdekedjan inte deltar i arbetet med företagets strategi och affärsmodell kan deras åsikter ändå ligga till grund för företagets utvärdering av sin strategi och sin affärsmodell. Företaget får lämna ut synpunkter från medarbetare i värdekedjan och deras företrädare. |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-3: Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell
AR 6. |
Konsekvenserna för medarbetarna i värdekedjan kan ha sin grund i företagets strategi eller affärsmodell på många olika sätt. Konsekvenserna kan komma sig av företagets värdeerbjudande (att till exempel erbjuda varor och tjänster till så lågt pris som möjligt eller snabba leveranser på ett sätt som inkräktar på arbetstagarnas rättigheter i tidigare eller senare led i värdekedjan) eller dess värdekedja (att man till exempel använder råvaror av okänt ursprung utan insyn i konsekvenserna för medarbetare) eller dess kostnadsstruktur och intäktsmodell (att till exempel lägga lagerrisken på leverantörerna, vilket ger upphov till följdeffekter för deras medarbetares arbetsrättsliga rättigheter). |
AR 7. |
Konsekvenser för medarbetarna i värdekedjan som kommer sig av strategi eller affärsmodell kan även innebära väsentliga risker för företaget. För företag som förlitar sig på tillfällig arbetskraft som inte har någon tillgång till hälso- och sjukvårdsförmåner kan det till exempel vid pandemier eller andra allvarliga hälsokriser medföra allvarliga operativa risker och risker för driftskontinuiteten eftersom arbetstagarna inte har något annat val än att arbeta fast de är sjuka, vilket i sin tur förvärrar smittspridningen och orsakar stora störningar i leveranskedjan. Ett annat exempel är när försäljning av varor under premissen att de ska vara de billigaste för kunderna ger upphov till operativa risker eftersom leverantörer som sätts under stor prispress kan anlita underleverantörer, vilket leder till sämre kvalitet och längre, mindre insynsvänliga och kontrollerbara leveranskedjor. Risker för anseende och affärsmöjligheter kopplade till exploatering av lågkvalificerad och lågavlönad arbetskraft i inköpsländer där de har minimalt skydd ökar också om det skulle tas upp i medier och leda till att kunderna börjar köpa varor som är mer etiskt anskaffade eller mer hållbara. |
AR 8. |
Exempel på vissa typer av medarbetare i värdekedjan som företaget kan ha i åtanke när man svarar på punkt 12 kan vara unga medarbetare, vars fysiska och psykiska utveckling lättare kan ta skada, eller kvinnliga medarbetare som rutinmässigt blir diskriminerade när det gäller arbetsvillkor eller migrerande arbetare i de fall då arbetskraftsmarknaden är bristfälligt reglerad och arbetstagarna som standard måste betala en rekryteringsavgift. För vissa medarbetare kan det arbete som de utför utsätta dem för risker (till exempel medarbetare som måste hantera kemikalier eller sköta viss utrustning eller lågavlönade medarbetare med nolltimmesavtal. |
AR 9. |
När det gäller punkt 13 kan väsentliga risker också uppstå på grund av företagets beroende av medarbetare i värdekedjan där sällanhändelser med stora konsekvenser kan utlösa finansiella effekter, till exempel när en global pandemi leder till allvarliga hälsoeffekter för arbetstagare i alla delar av värdekedjan, vilket leder till stora störningar i produktion och distribution. Andra exempel på risker som har att göra med företagets beroende av medarbetare i värdekedjan är brist på utbildad arbetskraft eller politiska beslut eller lagstiftning som påverkar sådana medarbetare i värdekedjan som arbetar för logistikföretag. Om vissa medarbetare i företagets värdekedja riskerar att utsättas för tvångsarbete och företaget exporterar varor till länder där det enligt lag är tillåtet att beslagta importerade varor om det finns misstanke om att de har tillverkats genom tvångsarbete kan det till exempel innebära risker. |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
Upplysningskrav S2-1: Policyer för medarbetare i värdekedjan
AR 10. |
Om policyerna endast gäller företagets egen arbetskraft och inte medarbetare i enheter och samarbetsföretag i tidigare eller senare led i värdekedjan ska de redovisas i ESRS S1 och inte i samband med detta krav. |
AR 11. |
Om upplysningarna enligt ESRS S1 innehåller information som är relevant för arbetstagare i värdekedjan kan en hänvisning till detta göras här. Upplysningar om de återstående delarna ska sedan lämnas inom ramen för detta upplysningskrav. |
AR 12. |
Företaget kan lämna förklaringar till väsentliga ändringar av policy som antagits under rapporteringsåret (t.ex. nya förväntningar på leverantörer, nya eller ytterligare strategier för tillbörlig aktsamhet och åtgärder). |
AR 13. |
Policyerna kan vara särskilda policyer för medarbetare i värdekedjan eller ingå i ett mer omfattande dokument, som etiska regler eller en allmän hållbarhetspolicy, som företaget redan har redovisat enligt en annan ESRS-standard. I så fall ska företaget tillhandahålla en tydlig hänvisning till de aspekter i de policyerna som uppfyller detta upplysningskrav. |
AR 14. |
När företaget lämnar upplysningar om hur dess policyer överensstämmer med FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter ska det ta hänsyn till att de vägledande principerna grundar sig på det internationella regelverket för mänskliga rättigheter, som består av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och de två avtal genom vilka förklaringen förverkligas, liksom på Internationella arbetsorganisationens deklaration om grundläggande rättigheter och principer i arbetslivet och de kärnkonventioner som den bygger på och redovisa hur företagets policyer överensstämmer med dessa underliggande normer. |
AR 15. |
Vid redovisning av hur de externa policyerna är införlivade kan företaget till exempel ta upp interna policyer för ansvarsfulla inköp och överensstämmelse med andra policyer som är relevanta för medarbetarna i värdekedjan, till exempel om tvångsarbete. När det gäller etiska regler för leverantörer, om företaget har sådana, ska det i sammanfattningen anges om de inbegriper regler för medarbetares säkerhet, även när det gäller otrygga anställningsförhållanden (det vill säga medarbetare med visstids- eller behovsanställningar, medarbetare som är anställda av tredjepartsföretag, underleverantörer eller medarbetare som jobbar svart), människohandel, användning av tvångsarbete eller barnarbete och om dessa bestämmelser helt överensstämmer med tillämpliga ILO-standarder. |
AR 16. |
Företaget kan illustrera hur man informerar om sina policyer till de personer, grupper eller enheter som berörs av dem, antingen för att de förväntas följa dem (till exempel företagets anställda, uppdragstagare och leverantörer) eller för att de har direkt intresse av att de följs (till exempel konsumenter, investerare). Det kan upplysa om kommunikationsverktyg och kommunikationskanaler (t.ex. flygblad, nyhetsbrev, särskilda webbplatser, sociala medier, personliga möten, arbetstagarrepresentanter), i syfte att säkerställa att policyn är tillgänglig och att olika målgrupper förstår dess konsekvenser. Företaget kan också förklara hur det identifierar och avlägsnar potentiella hinder för spridning, t.ex. genom översättning till relevanta språk eller användning av grafik. |
Upplysningskrav S2-2: Rutiner för kontakter med medarbetare i värdekedjan angående konsekvenser
AR 17. |
När företaget beskriver vilken funktion eller roll som har det operativa ansvaret för sådana kontakter ch/eller den slutliga ansvarsskyldigheten, får det upplysa om huruvida detta är en särskild roll eller funktion eller en del av en bredare roll eller funktion, och huruvida någon kapacitetsuppbyggnadsverksamhet har erbjudits för att stödja den personal som ska genomföra kontakterna. Om det inte finns någon sådan funktion eller befattning kan företaget uppge det. Detta upplysningskrav kan även uppfyllas genom hänvisning till information som offentliggjorts enligt ESRS 2 GOV-1 Förvaltnings-, lednings- och tillsynsorganens roll. |
AR 18. |
När företaget tar fram den information som behövs för de upplysningar som beskrivs i punkt 22 b och 22 c kan följande beaktas:
|
AR 19. |
Globala ramavtal är ett bra sätt att skapa en långvarig förbindelse mellan ett multinationellt företag och ett globalt fackförbund och säkerställa att företaget upprätthåller samma normer i alla länder där man har verksamhet. |
AR 20. |
För att visa hur de perspektiven hos medarbetarna i värdekedjan har beaktats i specifika beslut eller företagets verksamhet kan företaget ge exempel på detta från rapporteringsperioden. |
Upplysningskrav S2-3: Rutiner för att gottgöra för negativa konsekvenser och kanaler genom vilka medarbetare i värdekedjan kan uppmärksamma problem
AR 21. |
För att uppfylla kraven i ESRS S2-3 kan företaget ta hjälp av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och OECD:s riktlinjer för multinationella företag när det gäller avhjälpande åtgärder och klagomålsmekanismer. |
AR 22. |
Kanaler för att uppmärksamma problem eller behov kan vara klagomålsmekanismer, tipstelefoner, fackföreningar (där medarbetarna har fackföreningar), dialogprocesser eller andra sätt som medarbetare i värdekedjan eller deras legitimt utsedda företrädare kan använda för att uppmärksamma problem avseende konsekvenser eller förklara behov som de vill att företaget utreder. Det kan vara både kanaler som företaget tillhandahåller direkt eller kanaler som tillhandahålls av de enheter där medarbetarna i värdekedjan arbetar, utöver alla eventuella andra mekanismer som företaget har för att förstå hanteringen av konsekvenser för medarbetare, som regelefterlevnadsrevisioner. I de fall då företaget för att uppfylla detta upplysningskrav endast förlitar sig på information från företagets affärsförbindelser om att sådana kanaler finns kan företaget uppge detta. |
AR 23. |
För att ge förståelse för den information som krävs enligt upplysningskrav ESRS S2-3 kan företaget ange om och hur medarbetare i värdekedjan som kan påverkas har möjlighet att använda kanaler på det företag där de är anställda, eller anlitade att arbeta för, vad gäller väsentliga konsekvenser. |
AR 24. |
Tredjepartsmekanismer kan vara sådana som tillhandahålls av staten, ideella organisationer, branschorganisationer eller genom andra samarbeten. Företaget får uppge om dessa är tillgängliga för alla arbetstagare som potentiellt eller faktiskt kan påverkas väsentligt av företaget, enskilda personer eller organisationer som agerar på deras vägnar eller som på annat sätt kan vara medvetna om negativa konsekvenser. |
AR 25. |
När det gäller skydd av enskilda personer som använder mekanismerna mot repressalier får företaget beskriva huruvida det behandlar klagomål konfidentiellt och med respekt för rätten till integritet och dataskydd, och huruvida mekanismerna gör det möjligt för arbetstagare att använda dem anonymt (t.ex. genom att en tredje part företräder dem). |
AR 26. |
När företaget anger om och hur man har kännedom om huruvida medarbetarna i värdekedjan känner till och litar på någon av dessa kanaler kan företaget tillhandahålla relevanta och tillförlitliga uppgifter om ändamålsenligheten i dessa kanaler utifrån dessa medarbetares perspektiv. Dessa uppgifter kan exempelvis fås genom enkäter bland medarbetarna som har använt kanalerna om hur nöjda de är med förfarandet och resultaten. |
AR 27. |
När företaget ska beskriva ändamålsenligheten i de kanaler som medarbetarna i värdekedjan kan använda för att uppmärksamma problem kan företaget ta hjälp av nedanstående frågor som bygger på kriterierna för ändamålsenligheten i klagomålsmekanismer i FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, i synnerhet princip 31. Frågorna nedan kan besvaras för enskilda kanaler eller för system med flera kanaler.
|
Upplysningskrav S2-4: Åtgärder avseende väsentliga konsekvenser för medarbetare i värdekedjan och strategier för att hantera de väsentliga riskerna och utnyttja de väsentliga möjligheterna, vad gäller medarbetare i värdekedjan, och dessa åtgärders ändamålsenlighet
AR 28. |
Det kan ta tid att förstå negativa konsekvenser och hur företaget är inblandat i dem genom sin värdekedja, liksom att fastställa lämpliga åtgärder och genomföra dem. Därför ska företaget beakta följande:
|
AR 29. |
Vad som är lämpliga åtgärder kan variera beroende på om företaget orsakar eller bidrar till väsentliga konsekvenser eller om den väsentliga konsekvensen i fråga är direkt kopplad till den egna verksamheten eller de egna varorna eller tjänsterna genom en affärsförbindelse. |
AR 30. |
I och med att det under rapporteringsperioden kan ha funnits negativa konsekvenser som påverkar medarbetarna i värdekedjan som kan vara kopplade till enheter eller verksamhet utanför företagets direkta kontroll kan företaget redovisa om och hur man försöker utnyttja sitt inflytande över de aktuella motparterna i affärsförbindelserna för att få dessa konsekvenser åtgärdade. Det kan röra sig om kommersiella påtryckningsmedel (som att ställa avtalskrav på affärspartner eller använda incitament), andra former av påtryckningsmedel inom affärsförbindelsen (som att anordna utbildning eller kompetensutveckling om arbetstagares rättigheter för affärspartner) eller att gå samman med andra företag i samma situation eller andra aktörer (som initiativ för ansvarsfull rekrytering eller för att säkerställa att arbetstagare får en tillräcklig lön). |
AR 31. |
Om företaget redovisar deltagande i initiativ inom branschen eller som inbegriper flera aktörer som en av sina åtgärder för att hantera väsentliga negativa konsekvenser kan företaget uppge hur initiativet, och företagets bidrag till det, är tänkt att åtgärda de aktuella väsentliga konsekvenserna. Företaget kan uppge de aktuella målen som satts i initiativet och hur man klarar av att uppnå dem i ESRS S2-5. |
AR 32. |
Vid redovisning av om och hur man tar hänsyn till faktiska och potentiella konsekvenser för medarbetare i värdekedjan när man fattar beslut om att avsluta affärsförbindelser och om och hur man försöker motverka eventuella negativa konsekvenser som kan uppstå på grund av den avslutade affärsförbindelsen kan företaget uppge exempel. |
AR 33. |
Vid redovisning av hur företaget kontrollerar ändamålsenligheten i de åtgärder som man har vidtagit för att hantera väsentliga konsekvenser under rapporteringsperioden kan företaget uppge vilka lärdomar man har dragit från innevarande och tidigare rapporteringsperioder. |
AR 34. |
Åtgärdernas ändamålsenlighet kan kontrolleras genom intern eller extern revision eller kontroll, rättegång och/eller tillhörande dom, konsekvensbedömningar, mätsystem, återkoppling från intressenter, klagomålsmekanismer, externa prestationsbetyg eller jämförelser med andra företag. |
AR 35. |
Syftet med att redovisa ändamålsenligheten är att ge förståelse för kopplingen mellan företagets åtgärder och ändamålsenlig hantering av konsekvenserna. För att visa att företagets åtgärder för att hjälpa sina leverantörer att förbättra arbetsförhållandena har varit ändamålsenliga kan företaget till exempel redovisa svar från en enkät som gjorts bland leverantörens medarbetare som visar att arbetsförhållandena har förbättrats sedan företaget började arbete med den aktuella leverantören. Företaget kan även uppge ytterligare information, som uppgifter som visar att antalet upptäckta incidenter har minskat, som framkommit genom till exempel oberoende granskningar. |
AR 36. |
När det gäller företagets initiativ eller processer som grundar sig på berörda medarbetares behov och hur väl dessa initiativ och processer genomförs kan företaget redovisa följande:
|
AR 37. |
Företaget kan uppge huruvida några initiativ eller processer vars främsta syfte är att skapa positiva konsekvenser för medarbetare i värdekedjan är utformade även för att ett eller flera av FN:s mål för hållbar utveckling ska uppnås. För att uppnå FN:s globala mål nummer 8 om att verka för varaktig, inkluderande och hållbar ekonomisk tillväxt, full och produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor för alla kan företaget till exempel anordna kompetensutveckling för småbrukare i sin leveranskedja som höjer deras inkomster eller ge sitt stöd till utbildning som gör att en större andel kvinnor kan utföra leveranser i senare led i företagets värdekedja. |
AR 38. |
Vid redovisning av de positiva resultat som man vill uppnå eller har uppnått med sina åtgärder för medarbetare i värdekedjan ska företaget göra åtskillnad mellan bevis för att viss verksamhet har ägt rum (som att x antal medarbetare har fått utbildning i grundläggande finanskunskap) och bevis för att det faktiskt har gett resultat för medarbetarna (som att x medarbetare uppger att det nu är lättare för dem att hantera den egna hushållsbudget och uppnå sina sparmål). |
AR 39. |
Vid redovisning av om initiativen eller processerna även har medfört att väsentliga negativa konsekvenser har mildrats kan företaget till exempel hänvisa till program för att stärka kvinnors grundläggande finanskunskaper som har lett till att fler kvinnor blivit befordrade, liksom till rapporter om att sexuella trakasserier har minskat på arbetsplatsen. |
AR 40. |
Vid redovisning av väsentliga risker och möjligheter relaterade till företagets konsekvenser för, eller beroende av, de egna medarbetarna kan företaget beakta följande:
|
AR 41. |
När företaget lämnar upplysningar om huruvida beroenden förvandlas till risker ska det ta hänsyn till externa händelser. |
AR 42. |
När företaget lämnar upplysningar om policyer, åtgärder, resurser och mål relaterade till hanteringen av väsentliga risker och möjligheter kan det, i de fall då riskerna och möjligheterna uppstår till följd av en väsentlig konsekvens, hänvisa till andra upplysningar om policyer, åtgärder, resurser och mål som har koppling till den konsekvensen. |
AR 43. |
Företaget ska betänka huruvida och hur dess processer för att hantera väsentliga risker relaterade till medarbetare i värdekedjan är införlivade i företagets befintliga riskhanteringsprocess. |
AR 44. |
Vid redovisning av vilka resurser som avsätts för hantering av väsentliga konsekvenser kan företaget ange vilka interna funktioner som är inblandade i hanteringen av konsekvenser och vilka typer av åtgärder de vidtar för att motverka negativa, och främja positiva, konsekvenser. |
Mått och mål
Upplysningskrav S2-5: Mål för hur väsentliga negativa konsekvenser ska hanteras, positiva konsekvenser stärkas och väsentliga risker och möjligheter hanteras
AR 45. |
När företaget lämnar upplysningar om mål i enlighet med punkt 39 får det upplysa om följande:
|
AR 46. |
Målen för väsentliga risker och möjligheter kan, men behöver inte, vara desamma som de för väsentliga konsekvenser. Ett mål om att medarbetarna i värdekedjan ska ha löner som går att leva på kan till exempel både minska konsekvenserna för de medarbetarna och minska de därmed förbundna riskerna i och med att de produkter som dessa medarbetare producerar får bättre kvalitet och tillgången till dem tryggas. |
AR 47. |
Företaget kan även göra åtskillnad mellan kort-, medellång- och långsiktiga mål för samma åtagande. Företaget kan exempelvis ha ett långsiktigt mål om att minska antalet arbetsmiljöincidenter som berör arbetstagarna hos en viss leverantör med 80 procent fram till 2030 och ett medellångsiktigt mål om att fram till 2024 minska antalet övertidstimmar för förarna med x procent samtidigt som de får behålla sin inkomst. |
AR 48. |
För att ge kontextuell information enligt ESRS 2 BP-2 Upplysningar med avseende på särskilda omständigheter kan företaget om ett mål ändras eller byts ut under rapporteringsperioden förklara förändringen genom att hänvisa till betydande förändringar i affärsmodell eller mer övergripande förändringar i erkänd standard eller lagstiftning som målet grundar sig på. |
ESRS S3
BERÖRDA SAMHÄLLEN
INNEHÅLLSFÖRTECKNING
Syfte
Förhållande till andra ESRS-standarder
Upplysningskrav
– |
ESRS 2 Allmänna upplysningar |
Strategi
– |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-2: Intressenters intressen och synpunkter |
– |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-3: Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
– |
Upplysningskrav S3-1: Policyer för berörda samhällen |
– |
Upplysningskrav S3-2: Rutiner för kontakter med berörda samhällen angående konsekvenser |
– |
Upplysningskrav S3-3: Rutiner för att gottgöra för negativa konsekvenser och kanaler genom vilka berörda samhällen kan uppmärksamma problem |
– |
Upplysningskrav S3-4: Åtgärder avseende väsentliga konsekvenser för berörda samhällen och strategier för att hantera de väsentliga riskerna och utnyttja de väsentliga möjligheterna, vad gäller berörda samhällen, och dessa åtgärders ändamålsenlighet |
Mått och mål
– |
Upplysningskrav S3-5: Mål för hur väsentliga negativa konsekvenser ska hanteras, positiva konsekvenser stärkas och väsentliga risker och möjligheter hanteras |
Tillägg A: |
Tillämpningskrav (AR) |
– |
Syfte |
– |
ESRS 2 Allmänna upplysningar |
Strategi
– |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-2: Intressenters intressen och synpunkter |
– |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-3: Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
– |
Upplysningskrav S3-1: Policyer för berörda samhällen |
– |
Upplysningskrav S3-2: Rutiner för kontakter med berörda samhällen angående konsekvenser |
– |
Upplysningskrav S3-3: Rutiner för att gottgöra för negativa konsekvenser och kanaler genom vilka berörda samhällen kan uppmärksamma problem |
– |
Upplysningskrav S3-4: Åtgärder avseende väsentliga konsekvenser och strategier för att minska de väsentliga riskerna och utnyttja de väsentliga möjligheterna vad gäller berörda samhällen och dessa åtgärders och strategiers ändamålsenlighet |
Mått och mål
– |
Upplysningskrav S3-5: Mål för hur väsentliga negativa konsekvenser ska hanteras, positiva konsekvenser stärkas och väsentliga risker och möjligheter hanteras |
Syfte
1. |
Syftet med denna standard är att specificera upplysningskrav som ska göra att de som använder hållbarhetsförklaringen förstår vilka väsentliga konsekvenser för berörda samhällen som företaget har koppling till genom sin egen verksamhet och värdekedja, inbegripet genom dess varor eller tjänster samt genom dess affärsförbindelser, och därmed förknippade väsentliga risker och möjligheter, såsom
|
2. |
För att denna standard ska uppfylla sitt syfte innehåller den krav på att företaget ska förklara hur man i allmänhet gör för att upptäcka och hantera de eventuella väsentliga, faktiska eller potentiella, konsekvenser som man orsakar för berörda samhällen med avseende på följande:
|
3. |
Enligt denna standard ska företaget även förklara hur dessa konsekvenser, liksom företagets beroende av berörda samhällen, kan ge upphov till väsentliga risker och möjligheter för företaget. Negativa relationer med berörda samhällen kan till exempel förorsaka avbrott i företagets verksamhet eller skada dess anseende, medan konstruktiva förbindelser kan medföra affärsfördelar, som möjlighet att bedriva stabil och konfliktfri verksamhet, och större möjligheter att rekrytera lokalt. |
Förhållande till andra ESRS-standarder
4. |
Denna standard gäller när väsentliga konsekvenser och/eller väsentliga risker och möjligheter relaterade till berörda samhällen har fastslagits föreligga i den väsentlighetsbedömning som beskrivs i ESRS 2 Allmänna upplysningar. |
5. |
Denna standard bör läsas tillsammans med ESRS 1 Allmänna krav, ESRS 2, liksom ESRS S1 Den egna arbetskraften och ESRS S2 Medarbetare i värdekedjan och ESRS S4Konsumenter och slutanvändare. |
Upplysningskrav
ESRS 2 Allmänna upplysningar
6. |
Kraven i detta avsnitt bör läsas tillsammans med de upplysningar som krävs enligt ESRS 2 om strategi (SBM). De resulterande upplysningarna ska redovisas tillsammans med de upplysningar som krävs enligt ESRS 2, förutom när det gäller SBM-3 Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell, som företaget kan välja att redovisa tillsammans med den tematiska upplysningen. |
Strategi
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-2: Intressenters intressen och synpunkter
7. |
Vid redovisning av informationen i ESRS 2 SBM-2 punkt 43 ska företaget uppge hur synpunkterna, intressena och rättigheterna för berörda samhällen, inklusive respekt för deras mänskliga rättigheter (och i förekommande fall deras rättigheter som urfolk), har påverkat företagets strategi och affärsmodell. Berörda samhällen är en viktig intressentgrupp. |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-3: Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell
8. |
Vid redovisning av informationen för ESRS 2 SBM-3 punkt 48 ska företaget uppge följande:
|
9. |
Vid uppfyllande av kraven i punkt 48 ska företaget upplysa om huruvida alla berörda samhällen som sannolikt kommer att påverkas väsentligt av företaget, både genom konsekvenser som är kopplade till företagets egen verksamhet och värdekedja, inbegripet genom dess varor och tjänster, samt genom dess affärsförbindelser, ingår i den upplysning som ges enligt ESRS 2. Därutöver ska företaget tillhandahålla följande information:
|
10. |
När företaget beskriver vilka huvudtyper av berörda samhällen det är som påverkas, eller kan påverkas, negativt enligt den väsentlighetsbedömning som beskrivs i upplysningskrav ESRS 2 IRO-1 ska företaget redovisa huruvida och hur man har kommit fram till att vissa berörda samhällen, som stämmer in på vissa kriterier, bor på vissa ställen eller har en viss typ av sysselsättning, kan löpa större risk att komma till skada. |
11. |
Företaget ska uppge om några av de väsentliga riskerna och möjligheterna som beror på konsekvenser för, och beroende av, berörda samhällen, påverkar vissa specifika grupper av berörda samhällen snarare än alla berörda samhällen. |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
Upplysningskrav S3-1: Policyer för berörda samhällen
12. |
Företaget ska beskriva de policyer som det antagit för hur hantera de väsentliga konsekvenserna för berörda samhällen, liksom tillhörande risker och möjligheter. |
13. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för i vilken utsträckning företaget har policyer specifikt för hur man ska fastställa, bedöma, hantera och/eller åtgärda väsentliga konsekvenser för berörda samhällen, liksom policyer för väsentliga risker eller möjligheter som är relaterade till berörda samhällen. |
14. |
Den upplysning som krävs enligt punkt 12 ska innehålla information om företagets policyer för hur man ska hantera väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter relaterade till berörda samhällen i enlighet med kravet i ESRS 2 MDR-P Antagna policyer för hur väsentliga hållbarhetsfrågor ska hanteras. Företaget ska dessutom ange om dessa policyer gäller specifika berörda samhällen eller alla berörda samhällen. |
15. |
Företaget ska ange om man har några särskilda bestämmelser i policyerna för hur man ska förebygga och åtgärda konsekvenser för urfolk. |
16. |
Företaget ska beskriva de åtaganden i sin policy för mänskliga rättigheter (119) som är relevanta för berörda samhällen, inbegripet de processer och mekanismer som används för att övervaka efterlevnaden av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, ILO:s deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetet eller OECD:s riktlinjer för multinationella företag. I upplysningen ska det fokusera på de frågor som är väsentliga i förhållande till (120), samt sin allmänna strategi för:
|
17. |
Företaget ska uppge om och hur dess policyer vad gäller berörda samhällen är förenliga med sådana internationellt erkända normer som är relevanta för samhällen och särskilt för urfolk, som FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Företaget ska också upplysa om i vilken utsträckning fall av bristande efterlevnad av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, ILO:s förklaring om grundläggande principer och rättigheter i arbetet eller OECD:s riktlinjer för multinationella företag som involverar berörda samhällen har rapporterats i dess egen verksamhet eller i dess värdekedja i tidigare och senare led och, i tillämpliga fall, en uppgift om typen av sådana fall (121). |
18. |
Policyerna kan vara särskilda policyer för berörda samhällen eller ingå i ett mer omfattande dokument, som etiska regler eller en allmän hållbarhetspolicy, som företaget redan har redovisat enligt en annan ESRS-standard. I så fall ska företaget tillhandahålla en tydlig hänvisning till de aspekter i de policyerna som uppfyller detta upplysningskrav. |
Upplysningskrav S3-2: Rutiner för kontakter med berörda samhällen angående konsekvenser
19. |
Företaget ska redovisa vilka allmänna rutiner man har för kontakter med berörda samhällen och deras företrädare om faktiska och eventuella konsekvenser för dem. |
20. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för om och hur företaget, som en del i processen för tillbörlig aktsamhet, står i kontakt med berörda samhällen, deras legitimt utsedda företrädare eller trovärdiga ombud om väsentliga, faktiska eller eventuella, positiva och/eller negativa konsekvenser som påverkar, eller kan påverka, dem och om och hur hänsyn tas till de berörda samhällenas perspektiv i företagets beslutsprocess. |
21. |
Företaget ska uppge om och hur perspektiven hos berörda samhällen beaktas i företagets beslut och åtgärder för att hantera faktiska och potentiella konsekvenser för samhällena. Företaget ska i förekommande fall förklara
|
22. |
I förekommande fall ska företaget uppge vad man gör för att få förståelse för perspektiven hos sådana berörda samhällen som kan löpa särskilt stor risk att drabbas av konsekvenser och/eller som är marginaliserade, liksom hos särskilda grupper inom de samhällena, som kvinnor och flickor. |
23. |
Om de berörda samhällena är urfolk ska företaget också redovisa hur det beaktar och säkerställer att deras särskilda rättigheter respekteras i strategin för intressentkontakter, inbegripet deras rätt till fritt, på förhand inhämtat och välinformerat samtycke när det gäller i) deras kulturella, intellektuella, religiösa och andliga rättigheter, ii) verksamhet som påverkar deras mark och territorier, och iii) lagstiftningsåtgärder eller administrativa åtgärder som påverkar dem. När det gäller kontakter med urfolk ska företaget dessutom särskilt ange om och hur urfolket har fått komma till tals vad gäller formerna och förutsättningarna för kontakterna (när det till exempel gäller att bestämma vad som ska tas upp och hur och när kontakterna ska ske). |
24. |
Om företaget inte kan redovisa den information som krävs enligt ovan eftersom man inte har några rutiner för kontakter med berörda samhällen ska detta uppges. Företaget kan uppge en tidsplanering för när man planerar att införa sådana rutiner. |
Upplysningskrav S3-3: Rutiner för att gottgöra för negativa konsekvenser och kanaler genom vilka berörda samhällen kan uppmärksamma problem
25. |
Företaget ska beskriva vilka rutiner man har för att gottgöra, eller samarbeta kring gottgörelse, för negativa konsekvenser för berörda samhällen som företaget har fastställt att man har koppling till, liksom vilka kanaler berörda samhällen har för att uppmärksamma problem och få dem utredda. |
26. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för vilka formella vägar som finns för berörda samhällen att ta upp frågor och behov direkt med företaget och/eller genom vilka företaget ser till att berörda samhällen har tillgång till sådana kanaler (till exempel klagomålsmekanismer) genom företagets affärsförbindelser och för hur uppföljning görs med berörda samhällen om de frågor som tas upp och om kanalernas ändamålsenlighet. |
27. |
Företaget ska beskriva
|
28. |
Företaget ska redovisa om och hur man undersöker om de berörda samhällena känner till och litar på dessa strukturer eller rutiner för att uppmärksamma problem eller behov och få dem utredda. Företaget ska dessutom uppge om man har policyer för hur de personer som använder dem skyddas från repressalier. Om sådana upplysningar har lämnats i enlighet med ESRS G1-1 får företaget hänvisa till dessa uppgifter. |
29. |
Om företaget inte kan redovisa den information som krävs enligt ovan eftersom man inte har någon kanal för att uppmärksamma problem och/eller inte ser till att konsumenter och/eller slutanvändare har tillgång till en sådan kanal via företagets affärsförbindelser ska företaget uppge detta. Företaget kan uppge en tidsplanering för när man planerar att införa en sådan kanal eller sådana rutiner. |
Upplysningskrav S3-4: Åtgärder avseende väsentliga konsekvenser för berörda samhällen och strategier för att hantera de väsentliga riskerna och utnyttja de väsentliga möjligheterna, vad gäller berörda samhällen, och dessa åtgärders ändamålsenlighet
30. |
Företaget ska redovisa sina strategier för att åtgärda väsentliga konsekvenser för berörda samhällen och hantera de väsentliga riskerna och utnyttja de väsentliga möjligheterna, vad gäller berörda samhällen, och dessa åtgärders ändamålsenlighet. |
31. |
Detta upplysningskrav har två syften. Det första är att ge en förståelse för alla åtgärder och initiativ genom vilka företaget försöker
Det andra är att ge förståelse för på vilka sätt företaget tar itu med väsentliga risker, och utnyttjar väsentliga möjligheter, med avseende på berörda samhällen. Företaget ska tillhandahålla en sammanfattande beskrivning av de åtgärdsplaner och resurser man har för att hantera sina väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter relaterade till berörda samhällen enligt ESRS 2 MDR-A Åtgärder och resurser med avseende på väsentliga hållbarhetsfrågor. |
32. |
Vad gäller väsentliga konsekvenser ska företaget beskriva
|
33. |
När det gäller punkt 29 ska företaget beskriva
|
34. |
Vad gäller väsentliga risker och möjligheter ska företaget beskriva
|
35. |
Företaget ska redovisa om och hur man säkerställer att dess egna affärspraxis inte orsakar eller bidrar till väsentliga negativa konsekvenser för berörda samhällen, till exempel, i förekommande fall, vad gäller företagets rutiner för markanvändningsplanering, markförvärv och markexploatering, finansiering, utvinning eller framställning av råvaror, användning av naturtillgångar och hantering av miljöpåverkan. Företaget kan till exempel redovisa hur man hanterar motsättningar mellan att förhindra eller minska väsentliga negativa konsekvenser och andra affärsbehov. |
36. |
Företaget ska även uppge om allvarliga människorättsfrågor i och incidenter med anknytning till berörda samhällen har anmälts och i så fall redogöra för dessa (122). |
37. |
När företaget lämnar den information som krävs enligt punkt 31 c ska det beakta ESRS 2 MDR-T Uppföljning av policyernas och åtgärdernas ändamålsenlighet genom mål om det utvärderar en åtgärds effektivitet genom att fastställa ett mål. |
38. |
Företaget ska redovisa vilka resurser man avsätter för hantering av de väsentliga konsekvenser som man förorsakar med information som gör att användarna får förståelse för hur man hanterar de väsentliga konsekvenserna som man förorsakar. |
Mått och mål
Upplysningskrav S3-5: Mål för hur väsentliga negativa konsekvenser ska hanteras, positiva konsekvenser stärkas och väsentliga risker och möjligheter hanteras
39. |
Företaget ska redovisa vilka tidsbestämda och resultatinriktade mål man har för att
|
40. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för i vilken utsträckning företaget använder sig av tidsbestämda och resultatinriktade mål som incitament för att minska de väsentliga negativa konsekvenser, och/eller stärka de positiva konsekvenser, för berörda samhällen som man förorsakar och/eller hantera väsentliga risker och möjligheter relaterade till berörda samhällen och för att mäta hur väl man lyckas med detta arbete. |
41. |
Den sammanfattade beskrivningen av målen för hanteringen av de väsentliga konsekvenserna, riskerna och möjligheterna relaterade till berörda samhällen ska innehålla den information som krävs enligt ESRS 2 MDR-T. |
42. |
Företaget ska uppge hur processen för att formulera målen går till, om och hur man till exempel samråder direkt med de berörda samhällena, deras legitimt utsedda företrädare eller trovärdiga ombud som känner till deras situation vad gäller
|
Tillägg A
Tillämpningskrav (AR)
Detta tillägg utgör en integrerad del av ESRS S3 Berörda samhällen. Tillägget ska vara till hjälp i tillämpningen av upplysningskraven i denna standard och har samma rättsverkan som de andra delarna av standarden.
Mål
AR 1. |
Översikten över frågor som rör sociala och mänskliga rättigheter i punkt 2 ska inte tolkas som att alla dessa områden måste redovisas för varje tillämpningskrav i denna standard. Det är snarare en förteckning över frågor som företaget ska ta hänsyn till i sin väsentlighetsbedömning (se ESRS 1 kapitel 3 Dubbel väsentlighet som grund för hållbarhetsupplysningar och ESRS 2 IRO-1) vad gäller berörda samhällen och sedan redovisa som väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter enligt denna standard. |
AR 2. |
Utöver de frågor som anges i punkt 2 får företaget också överväga att upplysa om särskilda områden som rör väsentliga konsekvenser under en kortare tid, till exempel initiativ som har att göra med konsekvenser på samhällen som förorsakats av företagets verksamhet i samband med extrema väderförhållanden eller plötsliga väderhändelser. |
ESRS 2 Allmänna upplysningar
Strategi
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-2: Intressenters intressen och synpunkter
AR 3. |
Enligt upplysningskrav ESRS 2 SBM-2 ska företaget ge förståelse för om, och hur, man tar hänsyn till om företagets strategi och affärsmodeller bidrar till att skapa, förvärra eller minska väsentliga konsekvenser för berörda samhällen och om och hur affärsmodellerna och strategin anpassas efter sådana väsentliga konsekvenser. |
AR 4. |
Även om berörda samhällen inte deltar i arbetet med företagets strategi och affärsmodell kan deras åsikter ändå ligga till grund för företagets utvärdering av sin strategi och sin affärsmodell. Företaget får lämna ut synpunkter från berörda samhällen och företrädare för berörda samhällen. |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-3: Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell
AR 5. |
Konsekvenserna för berörda samhällen kan ha sin grund i företagets strategi eller affärsmodeller på många olika sätt. Konsekvenserna kan komma sig av företagets värdeerbjudande (till exempel att man utformar och påbörjar projekt med en tidsplanering som gör att det inte finns tillräckligt med tid för samråd med de grupper som påverkas av projekten), dess värdekedja (t.ex. markanvändning i länder där äganderätten är omtvistad och registren otillförlitliga eller där sådana markanvändare som urfolk inte är erkända) eller dess kostnadsstruktur och intäktsmodell (att man till exempel har aggressiva strategier för att undvika att betala skatt, särskild vid verksamhet i utvecklingsländer). |
AR 6. |
Konsekvenser för berörda samhällen som kommer sig av strategi eller affärsmodell kan även innebära väsentliga risker för företaget. Om företagets strategi till exempel är att ge sig in i riskfyllda geografiska områden för att anskaffa en viss typ av råvaror och de påverkade samhällena där motsätter sig företagets närvaro, eller protesterar mot hur företaget sköter den lokala verksamheten, kan det leda till omfattande och kostsamma förseningar och påverka företagets möjligheter att säkra framtida markkoncessioner eller tillstånd. Om företagets affärsmodell bygger på vattenuttag vid dess anläggningar som är så stora att de berörda samhällenas tillgång till vatten för konsumtion, hygien och utkomstmöjligheter påverkas kan det på samma sätt leda till bojkotter, anmälningar och rättsprocesser som skadar företagets anseende. |
AR 7. |
Exempel på vissa typer av berörda samhällen som företaget kan ha i åtanke när man svarar på punkt 10 kan vara berörda samhällen som är geografiskt eller ekonomiskt isolerade och särskilt sårbara för nya sjukdomar eller som har bristfällig tillgång till offentlig välfärd och som därför förlitar sig på infrastruktur som företaget har byggt upp. Det kan vara för att företaget har köpt upp mark som tidigare brukades av kvinnor och gett betalningen till de manliga familjeöverhuvudena, vilket har gett kvinnorna ännu mindre att säga till om i samhället. Det kan även röra fall då det berörda samhället består av ett urfolk som vill utöva sin kulturella och ekonomiska rätt till den mark som företaget, eller någon av dess affärsförbindelser, äger eller använder, men där deras rättigheter inte skyddas av staten. Dessutom ska företaget överväga om olika egenskaper överlappar varandra. Exempelvis kan egenskaper såsom etnicitet, socioekonomisk status, invandrarbakgrund och könstillhörighet, leda till utsatthet för flera typer av risker för vissa berörda samhällen, eller vissa delar av dessa berörda samhällen, eftersom de berörda samhällena oftast är heterogena. |
AR 8. |
När det gäller punkt 11 kan väsentliga risker också uppstå på grund av företagets beroende av berörda samhällen där sällanhändelser med stora konsekvenser kan utlösa finansiella effekter, till exempel när en naturkatastrof leder till en katastrofal industriolycka som inbegriper företagets verksamhet, vilket leder till allvarlig skada för berörda samhällen. |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
Upplysningskrav S3-1: Policyer för berörda samhällen
AR 9. |
Beskrivningen ska innehålla den viktigaste informationen som behövs för att ge en rättvisande bild av policyerna som rör berörda samhällen, och företaget kan därför förklara de betydande ändringar i policyerna som har gjorts under rapporteringsåret (till exempel nya eller kompletterande sätt att utöva tillbörlig aktsamhet för hållbarhet eller tillhandahålla gottgörelse). |
AR 10. |
Vid redovisning av hur dess policyer överensstämmer med FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter ska företaget ta hänsyn till att de vägledande principerna grundar sig på det internationella regelverket för rättigheter som består av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och de två avtal genom vilka förklaringen förverkligas, liksom på FN:s deklaration om urbefolkningars rättigheter, Internationella arbetsorganisationens konvention om urbefolkningars och stamfolks rättigheter (ILO, nr 169) och de kärnkonventioner som den bygger på och redovisa hur företagets policyer överensstämmer med dessa underliggande normer. |
AR 11. |
Företaget kan illustrera hur man informerar om sina policyer till de personer, grupper eller enheter som berörs av dem, antingen för att de förväntas följa dem (till exempel företagets anställda, uppdragstagare och leverantörer) eller för att de har direkt intresse av att de följs (till exempel konsumenter, investerare). Det kan upplysa om kommunikationsverktyg och kommunikationskanaler (t.ex. flygblad, nyhetsbrev, särskilda webbplatser, sociala medier, personliga möten, arbetstagarrepresentanter), i syfte att säkerställa att policyn är tillgänglig och att olika målgrupper förstår dess konsekvenser. Företaget kan också förklara hur det identifierar och avlägsnar potentiella hinder för spridning, t.ex. genom översättning till relevanta språk eller användning av grafik. |
AR 12. |
Vid redovisning av allvarliga människorättsliga problem och incidenter i berörda samhällen ska företaget ta upp eventuella rättstvister rörande markrättigheter och urfolks fria, på förhand inhämtade och välinformerade samtycke. |
Upplysningskrav S3-2: Rutiner för kontakter med berörda samhällen angående konsekvenser
AR 13. |
När företaget ska förklara hur man tar hänsyn till och säkerställer respekt för urfolks rätt till fritt, på förhand inhämtat och välinformerat samtycke kan man redogöra för vilka rutiner man har för samråd med urfolk för att få sådant samtycke. Företaget ska överväga hur samråd inbegriper förhandling i god tro med berörda urfolk för att få deras fria, på förhand inhämtade och välinformerade samtycke om företaget påverkar den mark, de territorier eller de resurser som urfolk av hävd äger, besitter eller på annat sätt använder, eller då företaget flyttar dem från dessa marker eller territorier som de av hävd äger, använder eller besitter, eller exploaterar deras kulturella, immateriella, religiösa eller spirituella egendom. |
AR 14. |
När företaget beskriver vilken funktion eller roll som har det operativa ansvaret för sådana kontakter och/eller den slutliga ansvarsskyldigheten, får det upplysa om huruvida detta är en särskild roll eller funktion eller en del av en bredare roll eller funktion, och huruvida någon kapacitetsuppbyggnadsverksamhet har erbjudits för att stödja den personal som ska genomföra kontakterna. Om det inte finns någon sådan funktion eller befattning kan företaget uppge det. Detta upplysningskrav kan även uppfyllas genom hänvisning till information som offentliggjorts enligt ESRS 2 GOV-1 Förvaltnings-, lednings- och tillsynsorganens roll. |
AR 15. |
När företaget tar fram den information som behövs för de upplysningar som beskrivs i punkt 20 b och 20 c kan följande beaktas:
|
AR 16. |
För att visa hur de berörda samhällenas perspektiv har beaktats i specifika beslut eller företagets verksamhet kan företaget ge exempel på detta från rapporteringsperioden. |
Upplysningskrav S3-3: Rutiner för att gottgöra för negativa konsekvenser och kanaler genom vilka berörda samhällen kan uppmärksamma problem
AR 17. |
För att uppfylla kraven i ESRS S3-3 kan företaget ta hjälp av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och OECD:s riktlinjer för multinationella företag när det gäller avhjälpande åtgärder och klagomålsmekanismer. |
AR 18. |
Kanaler för att uppmärksamma problem eller behov kan vara klagomålsmekanismer, tipstelefoner, dialogprocesser eller andra sätt som berörda samhällen eller deras legitimt utsedda företrädare kan använda för att uppmärksamma problem avseende konsekvenser eller förklara behov som de vill att företaget utreder. Det kan vara kanaler som företaget tillhandahåller direkt, utöver alla eventuella andra mekanismer som företaget har för att få förståelse för hanteringen av konsekvenser för samhällen, som regelefterlevnadsrevisioner. I de fall då företaget för att uppfylla detta upplysningskrav endast förlitar sig på information från företagets affärsförbindelser om att sådana kanaler finns kan företaget uppge detta. |
AR 19. |
För att ge förståelse för den information som krävs enligt ESRS S3-3 kan företaget ange om och hur samhällen som kan påverkas har möjlighet att använda kanaler på samma nivå som det företag som de påverkas av vad gäller väsentliga konsekvenser. Det kan vara relevant att uppge huruvida berörda samhällen kan vända sig till kanalerna på ett språk som de förstår och om du har fått yttra sig om hur dessa kanaler är utformade. |
AR 20. |
Tredjepartsmekanismer kan vara sådana som tillhandahålls av staten, ideella organisationer, branschorganisationer eller genom andra samarbeten. Företaget får upplysa om huruvida de kan användas av alla berörda samhällen som påverkas, eller kan påverkas, väsentligt av företaget, eller personer eller organisationer som agerar för deras räkning eller som på annat sätt har kännedom om de negativa konsekvenserna. |
AR 21. |
När det gäller att skydda personer som använder mekanismerna från repressalier kan företaget beskriva om klagomål hanteras konfidentiellt och med respekt för rätten till personlig integritet och skydd av personuppgifter, och om konsumenter och/eller slutanvändare kan vända sig till dem anonymt (till exempel genom att företrädas av en utomstående part). |
AR 22. |
Vid redovisning av rutiner avseende gottgörelse, eller möjliggörande av gottgörelse, för urfolk är det relevant att redovisa huruvida och på vilket sätt företaget har tagit hänsyn till det aktuella urfolkets sedvänjor, traditioner, regler och rättssystem. |
AR 23. |
När företaget anger om och hur företaget vet om huruvida berörda samhällen känner till och litar på någon av dessa kanaler kan företaget tillhandahålla relevanta och tillförlitliga uppgifter om ändamålsenligheten i dessa kanaler utifrån de berörda samhällenas egna perspektiv. Dessa uppgifter kan exempelvis fås genom enkäter bland invånare i samhället som har använt kanalerna om hur nöjda de är med förfarandet och resultaten. |
AR 24. |
När företaget ska beskriva ändamålsenligheten i de kanaler som berörda samhällen kan använda för att uppmärksamma problem kan företaget ta hjälp av nedanstående frågor som bygger på kriterierna för ändamålsenligheten i klagomålsmekanismer i FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, särskilt princip 31. Frågorna nedan kan besvaras för enskilda kanaler eller för system med flera kanaler.
|
Upplysningskrav S3-4: Åtgärder avseende väsentliga konsekvenser för berörda samhällen och strategier för att hantera de väsentliga riskerna och utnyttja de väsentliga möjligheterna, vad gäller berörda samhällen, och dessa åtgärders ändamålsenlighet
AR 25. |
Det kan ta tid att förstå negativa konsekvenser och hur företaget är inblandat i dem genom sin värdekedja, liksom att fastställa lämpliga åtgärder och genomföra dem. Därför ska företaget beakta följande:
|
AR 26. |
Vad som är lämpliga åtgärder kan variera beroende på om företaget orsakar eller bidrar till väsentliga konsekvenser eller om den väsentliga konsekvensen i fråga är direkt kopplad till den egna verksamheten eller de egna varorna eller tjänsterna genom en affärsförbindelse. |
AR 27. |
I och med att det under rapporteringsperioden kan ha funnits negativa konsekvenser som påverkar berörda samhällen och som också kan vara kopplade till enheter eller verksamhet utanför företagets direkta kontroll kan företaget redovisa om och hur man försöker utnyttja sitt inflytande över de aktuella motparterna i affärsförbindelserna för att få dessa konsekvenser åtgärdade. Det kan röra sig om kommersiella påtryckningsmedel (som att ställa avtalskrav på affärspartner eller använda incitament), andra former av påtryckningsmedel inom affärsförbindelsen (som att anordna utbildning eller kompetensutveckling om urfolks rättigheter för enheter med vilka företaget har affärsförbindelser) eller att gå samman med andra företag i samma situation eller andra aktörer (som initiativ för att i största möjligaste mån minska säkerhetsrelaterade konsekvenser för samhällen eller delta i samarbeten mellan företaget och aktörer i samhället runtomkring). |
AR 28. |
Konsekvenser för samhällen kan uppstå till följd av miljöfrågor som företaget redovisar enligt ESRS E1 till E5. Här följer ett antal exempel:
Om kopplingen mellan miljöpåverkan och lokalsamhällena redovisas inom ramen för upplysningskraven ESRS E1–E5 kan företaget hänvisa till dessa upplysningar och tydligt ange vilka upplysningar det rör sig om. |
AR 29. |
Om företaget redovisar deltagande i initiativ inom branschen eller som inbegriper flera aktörer som en av sina åtgärder för att hantera väsentliga negativa konsekvenser kan företaget uppge hur initiativet, och företagets bidrag till det, är tänkt att åtgärda de aktuella väsentliga konsekvenserna. Företaget kan upplysa om de aktuella mål som fastställts i initiativet och hur man klarar av att uppnå dem i ESRS S3-5. |
AR 30. |
När företaget upplyser om huruvida och på vilket sätt man tar hänsyn till faktiska och potentiella konsekvenser för berörda samhällen när man fattar beslut om att avsluta affärsförbindelser och huruvida och på vilket sätt man försöker motverka eventuella negativa konsekvenser som kan uppstå på grund av den avslutade affärsförbindelsen kan företaget inkludera exempel. |
AR 31. |
När företaget upplyser om hur det kontrollerar ändamålsenligheten i de åtgärder som man har vidtagit för att hantera väsentliga konsekvenser under rapporteringsperioden kan företaget uppge vilka lärdomar man har dragit från innevarande och tidigare rapporteringsperioder. |
AR 32. |
Åtgärdernas ändamålsenlighet kan kontrolleras genom intern eller extern revision eller kontroll, domstolsförfaranden och/eller relaterade domstolsbeslut, konsekvensbedömningar, mätsystem, återkoppling från intressenter, klagomålsmekanismer, externa prestationsbetyg eller jämförelser med andra företag. |
AR 33. |
Syftet med att redovisa ändamålsenligheten är att ge förståelse för kopplingen mellan företagets åtgärder och en ändamålsenlig hantering av konsekvenser. |
AR 34. |
När det gäller initiativ eller processer vars främsta syfte är att skapa positiva konsekvenser för berörda samhällen och som har sin grund i de berörda samhällenas behov och hur väl dessa initiativ och processer genomförs kan företaget lämna upplysningar om följande:
|
AR 35. |
Företaget får upplysa om huruvida några initiativ eller processer vars främsta syfte är att skapa positiva konsekvenser för berörda samhällen är utformade även för att ett eller flera av FN:s mål för hållbar utveckling ska uppnås. För att uppnå FN:s mål 5 för hållbar utveckling om att uppnå jämställdhet och alla kvinnors och flickors egenmakt kan företaget till exempel vidta noggrant genomtänkta åtgärder för att få med kvinnor i samrådsförfarandena med ett berört samhälle i syfte att leva upp till normer för ändamålsenligt engagemang från intressenter, vilket kan ge kvinnor mer makt i själva förfarandet men eventuellt även i deras dagliga liv. |
AR 36. |
När företaget lämnar upplysningar om de positiva resultat som man vill uppnå eller har uppnått med sina åtgärder för berörda samhällen ska det göra åtskillnad mellan bevis för att viss verksamhet har ägt rum (som att x antal kvinnor i berörda samhällen har fått utbildning om hur de kan bli lokala leverantörer till företaget) och bevis för att det faktiskt har gett resultat för de berörda samhällena (som att x kvinnor i berörda samhällen har startat småföretag och fått sina avtal med företaget förnyade år efter år). |
AR 37. |
När företaget lämnar upplysningar om huruvida initiativen eller processerna även har medfört att väsentliga negativa konsekvenser har mildrats kan det hänvisa till program för att förbättra lokal infrastruktur i området kring företaget, till exempel vägar, som har lett till att antalet allvarliga trafikolyckor där invånare i berörda samhällen är inblandade har minskat. |
AR 38. |
När företaget lämnar upplysningar om väsentliga risker och möjligheter relaterade till företagets konsekvenser för, eller beroende av, de egna medarbetarna kan det beakta följande:
|
AR 39. |
När företaget redovisar informationen i tillämpningskrav 41 kan det eventuellt beskriva risker och möjligheter som uppstår ur miljörelaterade konsekvenser eller beroenden (se tillämpningskrav 31 för mer information), inklusive därmed förknippade konsekvenser för mänskliga rättigheter (och för samhället). Det kan till exempel vara anseenderisker på grund av att man inte tar hand om förorenande utsläpp och det påverkar omkringboendes hälsa eller om man har verksamhet i vattenstressade områden, vilket påverkar levnadsbetingelserna för berörda samhällen och leder till protester som stör eller stoppar företagets verksamhet och därmed också får finansiella effekter. |
AR 40. |
När företaget lämnar upplysningar om huruvida beroenden förvandlas till risker ska det ta hänsyn till externa händelser. |
AR 41. |
När företaget lämnar upplysningar om policyer, åtgärder, resurser och mål relaterade till hanteringen av väsentliga risker och möjligheter kan det, i de fall då riskerna och möjligheterna uppstår till följd av en väsentlig konsekvens, hänvisa till andra upplysningar om policyer, åtgärder, resurser och mål som har koppling till den konsekvensen. |
AR 42. |
Företaget ska betänka huruvida och på vilket sätt dess processer för att hantera väsentliga risker relaterade till berörda samhällen är införlivade i företagets befintliga riskhanteringsprocess. |
AR 43. |
Vid redovisning av vilka resurser som avsätts för hantering av väsentliga konsekvenser kan företaget ange vilka interna funktioner som är inblandade i hanteringen av konsekvenser och vilka typer av åtgärder de vidtar för att motverka negativa, och främja positiva, konsekvenser. |
Mått och mål
Upplysningskrav S3-5: Mål för hur väsentliga negativa konsekvenser ska hanteras, positiva konsekvenser stärkas och väsentliga risker och möjligheter hanteras
AR 44. |
När upplysningar lämnas om mål i enlighet med punkt 38 får företaget redovisa följande:
|
AR 45. |
Målen för väsentliga risker och möjligheter kan, men behöver inte, vara desamma som de för väsentliga konsekvenser. Ett mål om att berörda samhällen som har förflyttats ska ha exakt samma försörjningsmöjligheter som före flytten kan till exempel både minska konsekvenserna för de samhällena men även minska affärsriskerna som kan uppstå på grund av protester mot omflyttningen. |
AR 46. |
Företaget kan även göra åtskillnad mellan kort-, medellång- och långsiktiga mål för samma åtagande. Företaget kan till exempel ha som huvudmål att anställa lokalbefolkningen vid en gruva, där det långsiktiga målet är att 100 procent av de anställda ska vara från lokalbefolkningen 2025 och med det kortsiktiga målet att antalet lokalt anställda ska öka med x procent per år fram till 2025. |
AR 47. |
För att ge kontextuell information enligt ESRS 2 BP-2 Upplysningar med avseende på särskilda omständigheter kan företaget om ett mål ändras eller byts ut under rapporteringsperioden förklara förändringen genom att koppla den till betydande förändringar i affärsmodell eller mer övergripande förändringar i erkänd standard eller lagstiftning som målet bygger på. |
ESRS S4
KONSUMENTER OCH SLUTANVÄNDARE
INNEHÅLLSFÖRTECKNING
Syfte
Förhållande till andra ESRS-standarder
Upplysningskrav
– |
ESRS 2 Allmänna upplysningar |
Strategi
– |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-2: Intressenters intressen och synpunkter |
– |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-3: Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
– |
Upplysningskrav S4-1: Policyer för konsumenter och slutanvändare |
– |
Upplysningskrav S4-2: Rutiner för kontakter med konsumenter och slutanvändare angående konsekvenser |
– |
Upplysningskrav S4-3: Rutiner för att gottgöra för negativa konsekvenser och kanaler genom vilka konsumenter och slutanvändare kan uppmärksamma problem |
– |
Upplysningskrav S4-4: Åtgärder avseende väsentliga konsekvenser för konsumenter och slutanvändare och strategier för att hantera de väsentliga riskerna och utnyttja de väsentliga möjligheterna, vad gäller konsumenter och slutanvändare, och dessa åtgärders ändamålsenlighet |
Mått och mål
– |
Upplysningskrav S4-5: Mål för hur väsentliga negativa konsekvenser ska hanteras, positiva konsekvenser stärkas och väsentliga risker och möjligheter hanteras |
Tillägg A: |
Tillämpningskrav (AR) |
– |
Syfte |
– |
ESRS 2 Allmänna upplysningar |
Strategi
– |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-2: Intressenters intressen och synpunkter |
– |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-3: Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
– |
Upplysningskrav S4-1: Policyer för konsumenter och slutanvändare |
– |
Upplysningskrav S4-2: Rutiner för kontakter med konsumenter och slutanvändare angående konsekvenser |
– |
Upplysningskrav S4-3: Rutiner för att gottgöra för negativa konsekvenser och kanaler genom vilka konsumenter och slutanvändare kan uppmärksamma problem |
– |
Upplysningskrav S4-4: Åtgärder avseende väsentliga konsekvenser och strategier för att minska de väsentliga riskerna och utnyttja de väsentliga möjligheterna vad gäller konsumenter och slutanvändare och dessa åtgärders och strategiers ändamålsenlighet |
Mått och mål
– |
Upplysningskrav S4-5: Mål för hur väsentliga negativa konsekvenser ska hanteras, positiva konsekvenser stärkas och väsentliga risker och möjligheter hanteras |
Syfte
1. |
Syftet med denna standard är att specificera upplysningskrav som kommer att göra det möjligt för användare av hållbarhetsförklaringen att förstå de väsentliga konsekvenserna för konsumenter och slutanvändare i samband med företagets egen verksamhet och värdekedja, inbegripet genom dess produkter eller tjänster, samt genom dess affärsförbindelser, och därmed sammanhängande väsentliga risker och möjligheter, inbegripet
|
2. |
För att denna standard ska uppfylla sitt syfte innehåller den krav på att företaget ska förklara hur man i allmänhet gör för att upptäcka och hantera de eventuella väsentliga, faktiska eller potentiella, konsekvenser som man orsakar för konsumenter och/eller slutanvändare och som rör företagets varor och/eller tjänster med avseende på följande:
|
3. |
Enligt denna standard ska företaget även förklara hur dessa konsekvenser, liksom företagets beroende av konsumenter och/eller slutanvändare, kan ge upphov till väsentliga risker och möjligheter för företaget. Negativa konsekvenser för anseendet för företagets varor och/eller tjänster kan till exempel påverka affärsresultaten på samma sätt om förtroende för företagets varor och/eller tjänster kan gynna affärerna genom ökad försäljning eller en breddad konsumentbas. |
4. |
Konsumenternas och slutanvändarnas olagliga användning eller missbruk av företagets produkter och tjänster faller utanför tillämpningsområdet för denna standard. |
Förhållande till andra ESRS-standarder
5. |
Denna standard gäller när väsentliga konsekvenser och/eller väsentliga risker och möjligheter relaterade till konsumenter och/eller slutanvändare har fastslagits föreligga i den väsentlighetsbedömning som beskrivs i ESRS 2 Allmänna upplysningar. |
6. |
Denna standard bör läsas tillsammans med ESRS 1 Allmänna krav, ESRS 2, liksom ESRS S1 Den egna arbetskraften och ESRS S2 Medarbetare i värdekedjan och ESRS S3 Berörda samhällen. |
Upplysningskrav
ESRS 2 Allmänna upplysningar
7. |
Kraven i detta avsnitt bör läsas tillsammans med upplysningarna som krävs enligt ESRS 2 om strategi (SBM). De resulterande upplysningarna ska redovisas tillsammans med de upplysningar som krävs enligt ESRS 2, förutom när det gäller SBM-3 Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell, som företaget kan välja att redovisa tillsammans med den tematiska upplysningen. |
Strategi
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-2: Intressenters intressen och synpunkter
8. |
Vid redovisning av informationen i ESRS 2 SBM-2 punkt 43 ska företaget uppge hur intressena, synpunkterna och rättigheterna avseende dess konsumenter och/eller slutanvändare, inklusive respekt för deras mänskliga rättigheter, har påverkat företagets strategi och affärsmodell. Konsumenter och/eller slutanvändare är en viktig intressentgrupp. |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-3: Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell
9. |
Vid redovisning av informationen för ESRS 2 SBM-3 punkt 48 ska företaget uppge följande:
|
10. |
Vid uppfyllandet av kraven i punkt 48 ska företaget upplysa om huruvida alla konsumenter och/eller slutanvändare som sannolikt kommer att påverkas väsentligt av företaget, inbegripet konsekvenser i samband med företagets egen verksamhet och värdekedja, inbegripet genom dess produkter eller tjänster, samt genom dess affärsförbindelser, omfattas av upplysningen enligt ESRS 2. Därutöver ska företaget tillhandahålla följande information:
|
11. |
När företaget beskriver vilka huvudtyper av konsumenter och/eller slutanvändare det är som påverkas, eller skulle kunna påverkas, negativt enligt den väsentlighetsbedömning som beskrivs i ESRS 2 IRO-1 ska företaget redovisa huruvida och hur man har kommit fram till att vissa konsumenter och/eller slutanvändare som stämmer in på vissa kriterier eller som använder vissa produkter eller tjänster kan löpa större risk att komma till skada. |
12. |
Företaget ska uppge om några av de väsentliga riskerna och möjligheterna som beror på konsekvenser för, och beroende av, konsumenter och/eller slutanvändare påverkar vissa specifika grupper av konsumenter och/eller slutanvändare (exempelvis vissa åldersgrupper) snarare än alla konsumenter och/eller slutanvändare. |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
Upplysningskrav S4-1: Policyer för konsumenter och slutanvändare
13. |
Företaget ska beskriva sina policyer för hur man ska hantera de väsentliga konsekvenser som företagets varor och/eller tjänster orsakar för konsumenter och/eller slutanvändare, liksom tillhörande risker och möjligheter. |
14. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för i vilken utsträckning företaget har policyer specifikt för hur man ska fastställa, bedöma, hantera och/eller åtgärda väsentliga konsekvenser för konsumenter och/eller slutanvändare, liksom policyer för väsentliga risker eller möjligheter som är relaterade till konsumenter och/eller slutanvändare. |
15. |
Den upplysning som krävs enligt punkt 13 ska innehålla information om företagets policyer för hur man ska hantera väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter relaterade till konsumenter och/eller slutanvändare i enlighet med kravet i ESRS 2 MDR-P Antagna policyer för hur väsentliga hållbarhetsfrågor ska hanteras. Företaget ska dessutom ange om dessa policyer gäller vissa grupper eller alla konsumenter och/eller slutanvändare. |
16. |
Företaget ska beskriva de åtaganden i sin policy för mänskliga rättigheter (123) som är relevanta för konsumenter och/eller slutanvändare, inbegripet processer och mekanismer för att övervaka efterlevnaden av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, ILO:s deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetet eller OECD:s riktlinjer för multinationella företag. I upplysningen ska företaget främst fokusera på frågor som är väsentliga, liksom sin allmänna policy när det gäller följande (124):
|
17. |
Företaget ska uppge om och hur dess policyer vad gäller konsumenter och/eller slutanvändare är förenliga med sådana internationellt erkända normer som är relevanta för konsumenter och/eller slutanvändare, som FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Företaget ska också upplysa om i vilken utsträckning fall av bristande efterlevnad av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, ILO:s förklaring om grundläggande principer och rättigheter i arbetet eller OECD:s riktlinjer för multinationella företag som involverar konsumenter och/eller slutanvändare har rapporterats i dess värdekedja i senare led och, i tillämpliga fall, en uppgift om typen av sådana fall (125). |
Upplysningskrav S4-2: Rutiner för kontakter med konsumenter och slutanvändare angående konsekvenser
18. |
Företaget ska redovisa vilka allmänna rutiner man har för kontakter med konsumenter och/eller slutanvändare och deras företrädare om faktiska och eventuella konsekvenser för dem. |
19. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för om och hur företaget, som en del i processen för tillbörlig aktsamhet, står i kontakt med konsumenter och/eller slutanvändare, deras legitimt utsedda företrädare eller trovärdiga ombud om väsentliga, faktiska eller eventuella, positiva och/eller negativa konsekvenser som påverkar, eller kan påverka, dem och om och hur hänsyn tas till konsumenternas och/eller slutanvändarnas perspektiv i företagets beslutsprocess. |
20. |
Företaget ska uppge om och hur perspektiven hos konsumenter och/eller slutanvändare beaktas i företagets beslut och åtgärder för att hantera faktiska och potentiella, konsekvenser för konsumenter och/eller slutanvändare. Företaget ska i förekommande fall förklara
|
21. |
I förekommande fall ska företaget redovisa vad man gör för att få förståelse för perspektiven hos de konsumenter och/eller slutanvändare som kan löpa särskilt stor risk att drabbas av konsekvenser och/eller som är marginaliserade (till exempel personer med funktionsnedsättning och barn). |
22. |
Om företaget inte kan redovisa den information som krävs enligt ovan eftersom man inte har några rutiner för kontakter med konsumenter och/eller slutanvändare ska detta uppges. Företaget kan uppge en tidsplanering för när man planerar att införa sådana rutiner. |
Upplysningskrav S4-3: Rutiner för att gottgöra för negativa konsekvenser och kanaler genom vilka konsumenter och slutanvändare kan uppmärksamma problem
23. |
Företaget ska beskriva vilka rutiner man har för att gottgöra, eller samarbeta kring gottgörelse, för negativa konsekvenser för konsumenter och/eller slutanvändare som företaget har koppling till, liksom vilka kanaler konsumenter och/eller slutanvändare har för att uppmärksamma problem och få dem utredda. |
24. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för vilka formella vägar som finns för konsumenter och/eller slutanvändare att ta upp frågor och behov direkt med företaget och/eller genom vilka företaget ser till att konsumenter och/eller slutanvändare har tillgång till sådana kanaler (till exempel klagomålsmekanismer) genom företagets affärsförbindelser och för hur uppföljning görs med konsumenter och/eller slutanvändare om de frågor som tas upp och om kanalernas ändamålsenlighet. |
25. |
Företaget ska beskriva
|
26. |
Företaget ska redovisa om och hur man undersöker om konsumenterna och/eller slutanvändarna känner till och litar på dessa strukturer eller rutiner för att uppmärksamma problem eller behov och få dem utredda. Dessutom ska företaget upplysa om huruvida det har policyer för att skydda enskilda personer från repressalier när de använder sådana strukturer eller processer. Om sådana uppgifter har lämnats ut i enlighet med ESRS G1-1 får företaget hänvisa till dessa uppgifter. |
27. |
Om företaget inte kan redovisa den information som krävs enligt ovan eftersom man inte har någon kanal för att uppmärksamma problem och/eller inte ser till att konsumenter och/eller slutanvändare har tillgång till sådana mekanismer via företagets affärsförbindelser ska företaget uppge detta. Företaget kan uppge en tidsplanering för när man planerar att införa en sådan kanal eller sådana rutiner. |
Upplysningskrav S4-4: Åtgärder avseende väsentliga konsekvenser för konsumenter och slutanvändare och strategier för att hantera de väsentliga riskerna och utnyttja de väsentliga möjligheterna, vad gäller konsumenter och slutanvändare, och dessa åtgärders ändamålsenlighet
28. |
Företaget ska redovisa sina strategier för att åtgärda väsentliga konsekvenser för konsumenter och slutanvändare och hantera de väsentliga riskerna och utnyttja de väsentliga möjligheterna, vad gäller konsumenter och slutanvändare, och dessa åtgärders ändamålsenlighet. |
29. |
Detta upplysningskrav har två syften. Det första är att ge en förståelse för alla åtgärder och initiativ genom vilka företaget försöker
Det andra är att ge förståelse för på vilka sätt företaget tar itu med väsentliga risker, och utnyttjar väsentliga möjligheter, med avseende på konsumenter och/eller slutanvändare. |
30. |
Företaget ska tillhandahålla en sammanfattande beskrivning av de åtgärdsplaner och resurser man har för att hantera sina väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter relaterade till konsumenter och medarbetare i värdekedjan enligt ESRS 2 MDR-A Åtgärder och resurser med avseende på väsentliga hållbarhetsfrågor. |
31. |
Vad gäller väsentliga konsekvenser ska företaget beskriva
|
32. |
När det gäller punkt 28 ska företaget beskriva
|
33. |
Vad gäller väsentliga risker och möjligheter ska företaget beskriva
|
34. |
Företaget ska redovisa om och hur man säkerställer att dess egna affärspraxis inte orsakar eller bidrar till väsentliga negativa konsekvenser för konsumenter och/eller slutanvändare, till exempel, i förekommande fall, dess praxis för marknadsföring, försäljning eller användning av personuppgifter. Företaget kan till exempel redovisa hur man hanterar motsättningar mellan att förhindra eller minska väsentliga negativa konsekvenser och andra affärsbehov. |
35. |
I förberedelserna för denna upplysning ska företaget ta hänsyn till om allvarliga människorättsfrågor och incidenter med koppling till konsumenter och/eller slutanvändare har anmälts och i så fall redogöra för dessa (126). |
36. |
Om företaget utvärderar en åtgärds ändamålsenlighet genom att fastställa ett mål genom att lämna ut den information som krävs enligt punkt 32 c, ska företaget beakta ESRS 2 MDR-T-Uppföljning av policyernas och åtgärdernas ändamålsenlighet genom mål. |
37. |
Företaget ska redovisa vilka resurser man avsätter för hantering av de väsentliga konsekvenser som man förorsakar med information som gör att användarna får förståelse för hur man hanterar de väsentliga konsekvenserna som man förorsakar. |
Mått och mål
Upplysningskrav S4-5: Mål för hur väsentliga negativa konsekvenser ska hanteras, positiva konsekvenser stärkas och väsentliga risker och möjligheter hanteras
38. |
Företaget ska redovisa vilka tidsbestämda och resultatinriktade mål man har för att
|
39. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för i vilken utsträckning företaget använder sig av tidsbestämda och resultatinriktade mål som incitament för att minska de väsentliga negativa konsekvenser, och/eller stärka de positiva konsekvenser, för konsumenter och/eller slutanvändare som man förorsakar och/eller hantera väsentliga risker och möjligheter relaterade till konsumenter och/eller slutanvändare och för att mäta hur väl man lyckas med detta arbete. |
40. |
Den sammanfattade beskrivningen av målen för hanteringen av de väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter relaterade till konsumenter och/eller slutanvändare som man förorsakar ska innehålla den information som krävs enligt ESRS 2 MDR-T. |
41. |
Företaget ska uppge hur processen för att formulera målen går till, om och hur man till exempel samråder direkt med konsumenter och/eller slutanvändare, deras legitimt utsedda företrädare eller trovärdiga ombud som känner till deras situation vad gäller att
|
Tillägg A
Tillämpningskrav (AR)
Detta tillägg utgör en integrerad del av ESRS S4 Konsumenter och slutanvändare. Tillägget ska vara till hjälp i tillämpningen av kraven i denna standard och har samma rättsverkan som de andra delarna av standarden.
Syfte
AR 1. |
Företaget kan framhålla särskilda områden som rör väsentliga konsekvenser under en kortare tid, till exempel initiativ för konsumenternas och/eller slutanvändarnas hälsa och säkerhet i samband med föroreningar från en produkt eller en allvarlig kränkning av den personliga integriteten på grund av en stor uppgiftsläcka. |
AR 2. |
Översikten över frågor som rör sociala och mänskliga rättigheter i punkt 2 ska inte tolkas som att alla dessa områden måste redovisas för varje tillämpningskrav i denna standard. Det är snarare en förteckning över frågor som företaget ska ta hänsyn till i sin väsentlighetsbedömning (se ESRS 1 kapitel 3 Dubbel väsentlighet som grund för hållbarhetsupplysningar och ESRS 2 IRO-1) vad gäller konsumenter och/eller slutanvändare och sedan redovisa som väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter enligt denna standard. |
ESRS 2 Allmänna upplysningar
Strategi
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-2: Intressenters intressen och synpunkter
AR 3. |
Enligt ESRS 2 SBM-2 ska företaget ge förståelse för huruvida, och hur, man tar hänsyn till om företagets strategi och affärsmodell bidrar till att skapa, förvärra eller (tvärtom) minska väsentliga konsekvenser för konsumenter och/eller slutanvändare och huruvida och hur affärsmodellerna och strategin anpassas efter sådana väsentliga konsekvenser. |
AR 4. |
Även om konsumenter och/eller slutanvändare inte deltar i arbetet med företagets strategi och affärsmodell kan deras åsikter ändå ligga till grund för företagets utvärdering av sin strategi och sina affärsmodeller. Om det finns legitimt utsedda företrädare för konsumenter och/eller slutanvändare som påverkas, eller kan komma att påverkas, väsentligt eller trovärdiga ombud som känner till deras situation kan företaget redovisa deras åsikter. |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 SBM-3: Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell
AR 5. |
Konsekvenserna för konsumenter och/eller slutanvändare kan ha sin grund i företagets strategi eller affärsmodell på många olika sätt. Konsekvenserna kan komma sig av företagets värdeerbjudande (till exempel att man erbjuder onlineplattformar som kan orsaka skada online och offline, dess värdekedja (till exempel hur fort man utvecklar varor och tjänster eller slutför projekt, vilket medför risker för hälsa och säkerhet) eller dess kostnadsstruktur och intäktsmodell (att man till exempel har incitament för att maximera försäljningen som innebär en risk för konsumenterna). |
AR 6. |
Konsekvenser för konsumenter och/eller slutanvändare som kommer sig av strategi eller affärsmodell kan även innebära väsentliga risker för företaget. Om företagets affärsmodell eller affärsmodell går ut på att ge sina säljare incitament att sälja så stora volymer av en vara eller tjänst (till exempel kreditkort eller värktabletter) på så liten tid som möjligt och det förorsakar skada för konsumenterna kan det leda till rättsprocesser och anseendeskador som påverkar dess framtida verksamhet och trovärdighet. |
AR 7. |
Exempel på vissa typer av konsumenter och/eller slutanvändare som företaget kan ha i åtanke när man svarar på punkt 11 kan vara unga konsumenter och/eller slutanvändare, vars fysiska och psykiska utveckling lättare kan ta skada eller som saknar finansiell kunskap och kan vara mer mottagliga för exploaterande försäljnings- eller marknadsföringsmetoder. De kan också inkludera kvinnor i ett sammanhang där kvinnor rutinmässigt diskrimineras i deras tillgång till särskilda tjänster eller i marknadsföringen av särskilda produkter. |
AR 8. |
När det gäller punkt 12 kan risker uppstå på grund av företagets beroende av konsumenter och/eller slutanvändare då det inträffar sällanhändelser med stora konsekvenser som kan ha finansiella effekter, till exempel om en global pandemi i stor utsträckning påverkar vissa konsumenters inkomster och det leder till förändrade köpvanor. |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
Upplysningskrav S4-1: Policyer för konsumenter och slutanvändare
AR 9. |
Beskrivningen ska innehålla den viktigaste informationen som behövs för att ge en rättvisande bild av policyerna som rör konsumenter och slutanvändare, och företaget kan därför förklara de betydande ändringar i policyerna som har gjorts under rapporteringsåret (till exempel nya förväntningar på affärskunder eller nya eller kompletterande sätt att utöva tillbörlig aktsamhet för hållbarhet och tillhandahålla gottgörelse). |
AR 10. |
Policyerna kan vara särskilda policyer för konsumenter och/eller slutanvändare eller ingå i ett mer omfattande dokument, som etiska regler eller en allmän hållbarhetspolicy, som företaget redan har redovisat enligt en annan ESRS-standard. I så fall ska företaget tillhandahålla en tydlig hänvisning till de aspekter i de policyerna som uppfyller detta upplysningskrav. |
AR 11. |
Vid redovisning av hur dess policyer överensstämmer med FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter ska företaget ta hänsyn till att de vägledande principerna grundar sig på det internationella regelverket för mänskliga rättigheter, som består av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och de två avtal genom vilka förklaringen förverkligas och redovisa hur företagets policyer överensstämmer med dessa instrument. |
AR 12. |
När företaget lämnar upplysningar om hur de externa policyerna är införlivade kan det till exempel ta upp interna policyer för försäljning och distribution och överensstämmelse med andra policyer som är relevanta för konsumenter och/eller slutanvändare. Företaget bör även ta upp sina policyer för hur man säkerställer att den information som lämnar man till potentiella och faktiska konsumenter och/eller slutanvändare både före och efter försäljning är sanningsenlig och användbar. |
AR 13. |
Företaget kan illustrera hur man informerar om sina policyer till de personer, grupper eller enheter som berörs av dem, antingen för att de förväntas följa dem (till exempel företagets anställda, uppdragstagare och leverantörer) eller för att de har direkt intresse av att de följs (till exempel konsumenter, investerare). Det kan upplysa om kommunikationsverktyg och kommunikationskanaler (t.ex. flygblad, nyhetsbrev, särskilda webbplatser, sociala medier, personliga möten, arbetstagarrepresentanter), i syfte att säkerställa att policyn är tillgänglig och att olika målgrupper förstår dess konsekvenser. Företaget kan också förklara hur det identifierar och avlägsnar potentiella hinder för spridning, t.ex. genom översättning till relevanta språk eller användning av grafik. |
Upplysningskrav S4-2: Rutiner för kontakter med konsumenter och slutanvändare angående konsekvenser
AR 14. |
Trovärdiga ombud som känner till vilka intressen, erfarenheter och perspektiv konsumenter och slutanvändare har kan vara de nationella konsumentskyddsorganen för vissa konsumenter. |
AR 15. |
När företaget beskriver vilken funktion eller roll som har det operativa ansvaret för sådana kontakter och/eller den slutliga ansvarsskyldigheten, får det upplysa om huruvida detta är en särskild roll eller funktion eller en del av en bredare roll eller funktion, och huruvida någon kapacitetsuppbyggnadsverksamhet har erbjudits för att stödja den personal som ska genomföra kontakterna. Om det inte finns någon sådan funktion eller befattning kan företaget uppge det. Detta upplysningskrav kan även uppfyllas genom hänvisning till information som offentliggjorts enligt ESRS 2 GOV-1 Förvaltnings-, lednings- och tillsynsorganens roll. |
AR 16. |
När företaget tar fram den information som behövs för de upplysningar som beskrivs i punkt 20 b och 20 c kan följande beaktas:
|
AR 17. |
För att visa hur konsumenters och/eller slutanvändares perspektiv har beaktats i specifika beslut eller företagets verksamhet kan företaget ge exempel på detta från rapporteringsperioden. |
Upplysningskrav S4-3: Rutiner för att gottgöra för negativa konsekvenser och kanaler genom vilka konsumenter och slutanvändare kan uppmärksamma problem
AR 18. |
För att uppfylla upplysningskriterierna i ESRS S4-3 kan företaget ta hjälp av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och OECD:s riktlinjer för multinationella företag när det gäller avhjälpande åtgärder och klagomålsmekanismer. |
AR 19. |
Kanaler för att uppmärksamma problem eller behov kan vara klagomålsmekanismer, tipstelefoner, dialogprocesser eller andra sätt som konsumenter och/eller slutanvändare eller deras legitimt utsedda företrädare kan använda för att uppmärksamma problem avseende konsekvenser eller förklara behov som de vill att företaget utreder. Det kan vara kanaler som företaget tillhandahåller direkt, och dessa kanaler ska redovisas utöver alla eventuella andra mekanismer som företaget har för att få förståelse för hanteringen av konsekvenser för konsumenter och/eller slutanvändare, som regelefterlevnadsrevisioner. I de fall då företaget för att uppfylla detta upplysningskrav endast förlitar sig på information från företagets affärsförbindelser om att sådana kanaler finns kan företaget uppge detta. |
AR 20. |
För att ge förståelse för den information som krävs enligt ESRS S4-3 kan företaget ange om och hur konsumenter och/eller slutanvändare som kan påverkas har möjlighet att använda kanaler på samma nivå som det företag som de påverkas av vad gäller väsentliga konsekvenser. |
AR 21. |
Tredjepartsmekanismer kan vara sådana som tillhandahålls av staten, ideella organisationer, branschorganisationer eller genom andra samarbeten. När det gäller dessa mekanismers omfattning kan företaget uppge om de kan användas av alla konsumenter och/eller slutanvändare som påverkas, eller kan påverkas, väsentligt av företaget (eller deras företrädare eller, om sådana inte finns, enskilda personer eller organisationer som agerar för deras räkning eller som på annat sätt har kännedom om de negativa konsekvenserna och genom vilka konsumenter och/eller slutanvändare eller enskilda personer eller organisationer som agerar för deras räkning eller som på annat sätt har kännedom om negativa konsekvenser kan göra anmälningar eller uppmärksamma problem relaterade till företagets egna verksamhet). |
AR 22. |
När det gäller skydd av enskilda personer som använder mekanismerna mot repressalier får företaget beskriva huruvida det behandlar klagomål konfidentiellt och med respekt för rätten till integritet och dataskydd, och om de gör det möjligt för konsumenter och/eller slutanvändare att använda dem anonymt (t.ex. genom att en tredje part företräder dem). |
AR 23. |
När företaget anger om och hur man har kännedom om huruvida konsumenter och/eller slutanvändare känner till och litar på någon av dessa kanaler kan företaget tillhandahålla relevanta och tillförlitliga uppgifter om ändamålsenligheten i dessa kanaler utifrån konsumenternas och/eller slutanvändarnas perspektiv. Dessa uppgifter kan exempelvis fås genom enkäter bland konsumenter och/eller slutanvändare som har använt kanalerna där de får uppge hur nöjda de är med förfarandet och resultaten. För att visa i hur stor utsträckning dessa kanaler används kan företaget ange antalet anmälningar som kommit in från konsumenter och/eller slutanvändare under rapporteringsperioden. |
AR 24. |
När företaget ska beskriva ändamålsenligheten i de kanaler som konsumenter och/eller slutanvändare kan använda för att uppmärksamma problem kan företaget ta hjälp av nedanstående frågor som bygger på kriterierna för ändamålsenligheten i klagomålsmekanismer i FN:s vägledande principer för företag och mänskliga Frågorna nedan kan besvaras för enskilda kanaler eller för system med flera kanaler.
Mer information finns i princip 31 i FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. |
Upplysningskrav S4-4: Åtgärder avseende väsentliga konsekvenser för konsumenter och slutanvändare och strategier för att hantera de väsentliga riskerna och utnyttja de väsentliga möjligheterna, vad gäller konsumenter och slutanvändare, och dessa åtgärders ändamålsenlighet
AR 25. |
Det kan ta tid att förstå negativa konsekvenser och hur företaget är inblandat i dem genom senare led i sin värdekedja, liksom att fastställa lämpliga åtgärder och genomföra dem. Därför ska företaget beakta följande:
|
AR 26. |
Vad som är lämpliga åtgärder kan variera beroende på om företaget orsakar eller bidrar till väsentliga konsekvenser eller om den väsentliga konsekvensen i fråga är direkt kopplad till den egna verksamheten eller de egna varorna eller tjänsterna genom en affärsförbindelse. |
AR 27. |
I och med att det under rapporteringsperioden kan ha funnits negativa konsekvenser som påverkar konsumenter och/eller slutanvändare som kan vara kopplade till enheter eller verksamhet utanför företagets direkta kontroll kan företaget redovisa om och hur man försöker utnyttja sitt inflytande över de aktuella motparterna i affärsförbindelserna för att få dessa konsekvenser åtgärdade. Det kan röra sig om kommersiella påtryckningsmedel (som att ställa avtalskrav på affärspartner eller använda incitament), andra former av påtryckningsmedel inom affärsförbindelsen (som att anordna utbildning eller kompetensutveckling för affärskontakter om hur produkterna ska användas eller försäljningspraxis) eller att gå samman med andra företag i samma situation eller andra aktörer (som initiativ för ansvarsfull marknadsföring eller produktsäkerhet). |
AR 28. |
Om företaget lämnar upplysningar om sitt deltagande i ett initiativ inom branschen eller som inbegriper flera aktörer som en av sina åtgärder för att hantera väsentliga negativa konsekvenser kan företaget uppge hur initiativet, och företagets bidrag till det, är tänkt att åtgärda de aktuella väsentliga konsekvenserna. Företaget kan upplysa om de aktuella målen som satts i initiativet och hur man klarar av att uppnå dem i ESRS S4-5. |
AR 29. |
När företaget upplyser om huruvida och hur man tar hänsyn till faktiska och potentiella konsekvenser för konsumenter och/eller slutanvändare när man fattar beslut om att avsluta affärsförbindelser och om och hur man försöker motverka eventuella negativa konsekvenser som kan uppstå på grund av den avslutade affärsförbindelsen kan det inkudera exempel. |
AR 30. |
När företaget upplyser om hur det kontrollerar ändamålsenligheten i de åtgärder som man har vidtagit för att hantera väsentliga konsekvenser under rapporteringsperioden kan företaget uppge vilka lärdomar man har dragit från innevarande och tidigare rapporteringsperioder. |
AR 31. |
Åtgärdernas ändamålsenlighet kan kontrolleras genom intern eller extern revision eller kontroll, domstolsförfaranden och/eller relaterade domstolsbeslut, konsekvensbedömningar, mätsystem, återkoppling från intressenter, klagomålsmekanismer, externa prestationsbetyg eller jämförelser med andra företag. |
AR 32. |
Syftet med att redovisa ändamålsenligheten är att ge förståelse för kopplingen mellan företagets åtgärder och ändamålsenlig hantering av konsekvenserna. |
AR 33. |
När det gäller företagets initiativ eller processer som grundar sig på konsumenters och/eller slutanvändares behov och hur väl dessa initiativ och processer genomförs kan företaget upplysa om följande:
|
AR 34. |
Företaget kan uppge huruvida några initiativ eller processer vars främsta syfte är att skapa positiva konsekvenser för konsumenter och/eller slutanvändare är utformade även för att ett eller flera av FN:s mål för hållbar utveckling ska uppnås. För att uppnå FN:s globala mål nummer 3 om att säkerställa hälsosamma liv och främja välbefinnande för alla i alla åldrar kan företaget aktivt arbeta för att dess produkter ska bli mindre beroendeframkallande och skadliga för den fysiska och psykiska hälsan. |
AR 35. |
När företaget lämnar upplysningar om de positiva resultat som man vill uppnå med sina åtgärder för konsumenter och/eller slutanvändare ska det göra åtskillnad mellan bevis för att viss verksamhet har ägt rum (som att x antal konsumenter har fått information om sunda kostvanor) och bevis för att det faktiskt har gett resultat för konsumenterna och/eller slutanvändarna (som att x antal konsumenter har ändrat sina kostvanor). |
AR 36. |
När företaget lämnar upplysningar om initiativen eller processerna även har medfört att väsentliga negativa konsekvenser har mildrats kan det hänvisa till program för att öka kunskaperna om risken för internetbedrägerier, som har lett till att antalet slutanvändare som har utsatts för integritetsbrott har minskat. |
AR 37. |
När företaget offentliggör de väsentliga risker och möjligheter som är förknippade med företagets konsekvenser för eller beroende av konsumenter och/eller slutanvändare får det beakta följande:
|
AR 38. |
När företaget lämnar upplysningar om huruvida beroenden förvandlas till risker ska det ta hänsyn till externa händelser. |
AR 39. |
Vid redovisning av policyer, åtgärder, resurser och mål relaterade till hanteringen av väsentliga risker och möjligheter kan företaget, i de fall då riskerna och möjligheterna uppstår till följd av en väsentlig konsekvens, hänvisa till andra upplysningar om policyer, åtgärder, resurser och mål som har koppling till den konsekvensen. |
AR 40. |
Företaget ska betänka i vilken utsträckning och hur dess processer för att hantera väsentliga risker relaterade till konsumenter och/eller slutanvändare är införlivade i företagets befintliga riskhanteringsprocess. |
AR 41. |
Vid redovisning av vilka resurser som avsätts för hantering av väsentliga konsekvenser kan företaget ange vilka interna funktioner som är inblandade i hanteringen av konsekvenser och vilka typer av åtgärder de vidtar för att motverka negativa, och främja positiva, konsekvenser. |
Mått och mål
Upplysningskrav S4-5: Mål för hur väsentliga negativa konsekvenser ska hanteras, positiva konsekvenser stärkas och väsentliga risker och möjligheter hanteras
AR 42. |
Vid redovisning av mål som rör konsumenter och/eller slutanvändare kan företaget i förekommande fall redovisa följande:
|
AR 43. |
Målen för väsentliga risker och möjligheter kan, men behöver inte, vara desamma som de för väsentliga konsekvenser. Ett mål om att se till att konsumenter som har svårt att få tillgång till finansiering ska ha samma möjligheter till finansiering som alla andra kan till exempel minska diskrimineringen av dessa konsumenter men även utöka företagets potentiella kundunderlag. |
AR 44. |
Företaget kan även göra åtskillnad mellan kort-, medellång- och långsiktiga mål för samma åtagande. Företaget kan till exempel ha som huvudmål att dess webbaserade tjänster ska vara tillgängliga för personer med funktionsnedsättning, där det långsiktiga målet är att 100 procent av dess webbaserade tjänster ska vara tillgänglighetsanpassade senast 2025 och med det kortsiktiga målet att x antal tillgänglighetsfunktioner ska läggas till varje år fram till 2025. |
AR 45. |
För att ge kontextuell information enligt ESRS 2 BP-2 Upplysningar med avseende på särskilda omständigheter kan företaget om ett mål ändras eller byts ut under rapporteringsperioden förklara förändringen genom att hänvisa till betydande förändringar i affärsmodell eller mer övergripande förändringar i erkänd standard eller lagstiftning som målet grundar sig på. |
ESRS G1
AFFÄRSETIK
INNEHÅLLSFÖRTECKNING
Syfte
Förhållande till andra ESRS-standarder
Upplysningskrav
– |
ESRS 2 Allmänna upplysningar |
Styrning
– |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 GOV-1: Förvaltnings-, tillsyns- och ledningsorganens ansvar |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
– |
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 IRO-1: Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter |
– |
Upplysningskrav G1-1- Affärsetiska policyer och företagskultur |
– |
Upplysningskrav G1-2: Hantering av förbindelser med leverantörer |
– |
Upplysningskrav G1-3: Förebyggande arbete mot, och upptäckt av, korruption och mutor |
Mått och mål
– |
Upplysningskrav G1-4: Bekräftade fall av korruption och mutor |
– |
Upplysningskrav G1-5: Politiskt inflytande och lobbyverksamhet |
– |
Upplysningskrav G1-6: Betalningspraxis |
Tillägg A: |
Tillämpningskrav (AR) |
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
– |
Upplysningskrav G1-1: Företagskultur och affärsetiska policyer |
– |
Upplysningskrav G1-2: Hantering av förbindelser med leverantörer |
– |
Upplysningskrav G1-3: Förebyggande arbete mot, och upptäckt av, korruption och mutor |
Mått och mål
– |
Upplysningskrav G1-5: Politiskt inflytande och lobbyverksamhet |
– |
Upplysningskrav G1-6: Betalningspraxis |
Syfte
1. |
Syftet med denna standard är att specificera upplysningskrav som ska göra att de som använder hållbarhetsförklaringar förstår företagets strategier, metoder, processer och förfaranden, liksom dess resultat, vad gäller affärsetik. |
2. |
Denna standard är inriktad på följande frågor, som i denna standard gemensamt kallas ”affärsetik eller frågor som rör affärsetik”:
|
Förhållande till andra ESRS-standarder
3. |
Innehållet i denna standard om allmänna upplysningar, liksom hantering av konsekvenser, risker och möjligheter och mått och mål ska läsas tillsammans med ESRS 1 Allmänna principer respektive ESRS 2 Allmänna krav. |
Upplysningskrav
ESRS 2 Allmänna upplysningar
4. |
Kraven i detta avsnitt bör läsas och redovisas tillsammans med upplysningarna som krävs enligt ESRS 2 om styrning (GOV), strategi (SBM) och hantering av konsekvenser, risker och möjligheter (IRO). |
Styrning
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 GOV-1: Förvaltnings-, lednings- och tillsynsorganens ansvar
5. |
När information lämnas om förvaltnings-, lednings- och tillsynsorganens roll ska företaget täcka följande aspekter:
|
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
Upplysningskrav relaterat till ESRS 2 IRO-1: Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter
6. |
När företaget beskriver processen för att identifiera väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter i samband med affärsetiska frågor ska det lämna upplysningar om alla relevanta kriterier som används i processen, inbegripet transaktionens lokalisering, verksamhet, sektor och struktur. |
Upplysningskrav G1-1- Affärsetiska policyer och företagskultur
7. |
Företaget ska redovisa sina policyer när det gäller frågor som rör affärsetik och hur det främjar sin företagskultur. |
8. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för i vilken utsträckning företaget har policyer för att upptäcka, bedöma, hantera och/eller åtgärda väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter relaterade till affärsetiska frågor. Det syftar också till att ge en förståelse för företagets syn på företagskultur. |
9. |
De upplysningar som krävs enligt punkt 7 ska omfatta hur företaget upprättar, utvecklar, främjar och utvärderar sin företagskultur. |
10. |
Upplysningarna enligt punkt 7 ska innehålla följande information om företagets affärsetiska policyer:
|
11. |
Företag som omfattas av rättsliga krav enligt nationell lagstiftning som införlivar direktiv (EU) 2019/1937, eller likvärdiga rättsliga krav med avseende på skydd av visselblåsare, får följa de upplysningar som anges i punkt 10 d genom att ange att de omfattas av dessa rättsliga krav. |
Upplysningskrav G1-2: Hantering av förbindelser med leverantörer
12. |
Företaget ska lämna information om hur man hanterar förbindelserna med sina leverantörer och de konsekvenser som man orsakar för leveranskedjan. |
13. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge förståelse för hur företaget sköter sin inköpsprocess, till exempel om man behandlar sina leverantörer rättvist. |
14. |
Företaget ska tillhandahålla en beskrivning av sin policy för att förhindra sena betalningar, särskilt till små och medelstora företag. |
15. |
Den upplysning som krävs enligt punkt 12 ska innehålla information om följande:
|
Upplysningskrav G1-3: Förebyggande arbete mot, och upptäckt av, korruption och mutor
16. |
Företaget ska lämna information om vilket system man har för att förebygga och upptäcka, utreda och vidta åtgärder vid anklagelser eller incidenter rörande korruption och mutor, liksom om utbildning på området. |
17. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge insyn i företagets främsta rutiner för att förebygga, upptäcka och hantera anklagelser om korruption och mutor. Här ingår även utbildning till de egna medarbetarna och/eller information internt eller till leverantörer. |
18. |
Den upplysning som krävs enligt punkt 16 ska innehålla information om följande:
|
19. |
Om företaget inte har några rutiner för detta ska företaget upplysa om det och, i förekommande fall, uppge om man planerar att införa rutiner på detta område. |
20. |
De upplysningar som krävs enligt punkt 16 ska innehålla information om hur företaget informerar om sina policyer till de som berörs av dem och ser till att de har tillgång till policyerna och förstår deras innebörd. |
21. |
Den upplysning som krävs enligt punkt 16 ska innehålla följande information om utbildning:
|
Mått och mål
Upplysningskrav G1-4: Fall av korruption och mutor
22. |
Företaget ska lämna information om fall av korruption eller mutor under rapporteringsperioden. |
23. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge kännedom om fall av korruption eller mutor som har inträffat under rapporteringsperioden och vad dessa har lett till. |
24. |
Företaget ska lämna upplysningar om
|
25. |
Företaget får lämna upplysningar om följande:
|
26. |
Upplysningarna som krävs ska omfatta fall där aktörer i företagets värdekedja varit inblandade endast om företaget eller dess egna medarbetare har varit direkt inblandade. |
Upplysningskrav G1-5: Politiskt inflytande och lobbyverksamhet
27. |
Företaget ska lämna information om sin verksamhet och sina avsikter avseende politiskt inflytande, inklusive lobbyverksamhet rörande väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter som företaget förorsakar. |
28. |
Syftet med detta upplysningskrav är att tillhandahålla insyn i företagets verksamhet och dess avsikter avseende politiskt inflytande med politiska bidrag, inbegripet typen av och syftet med lobbyverksamhet. |
29. |
Den upplysning som krävs enligt punkt 27 ska innehålla följande:
|
30. |
Företaget ska även uppge om någon under den aktuella rapporteringsperioden har utnämnts till ledamot i förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorganet som har innehaft en jämförbar befattning hos en myndighet (inklusive tillsynsmyndighet) under de två år som föregår utnämningen. |
Upplysningskrav G1-6: Betalningspraxis
31. |
Företaget ska tillhandahålla information om sina betalningsvillkor, särskilt när det gäller sena betalningar till små och medelstora företag. |
32. |
Syftet med detta upplysningskrav är att ge insyn i de avtalade betalningsvillkoren och den genomsnittliga faktiska betalningstiden, särskilt hur denna tid påverkar små och medelstora företag, framför allt med avseende på sena betalningar till små och medelstora företag. |
33. |
Upplysningen enligt punkt 31 ska innehålla information om följande:
|
Tillägg A
Tillämpningskrav (AR)
Detta tillägg utgör en integrerad del av ESRS G1 Affärsetik. Tillägget ska vara till hjälp i tillämpningen av upplysningskraven i denna standard och har samma rättsverkan som de andra delarna av standarden.
Hantering av konsekvenser, risker och möjligheter
Upplysningskrav G1-1- Affärsetiska policyer och företagskultur
AR 1. |
Företaget kan ta med följande aspekter vid redovisning enligt punkt 7:
|
Upplysningskrav G1-2: Hantering av förbindelser med leverantörer
AR 2. |
Med hantering av förbindelser med företagets
leverantörer avses i denna standard bland annat följande:
|
AR 3. |
Med sårbara leverantörer avses leverantörer som är utsatta för betydande ekonomiska, miljörelaterade, och/eller samhällsrelaterade risker. |
Upplysningskrav G1-3: Förebyggande arbete mot, och upptäckt av, korruption och mutor
AR 4. |
Med riskutsatta avdelningar avses sådana avdelningar där det bedöms finnas risk för korruption och mutor på grund av avdelningens arbetsuppgifter och ansvar. |
AR 5. |
Upplysningarna kan utgöras av övergripande uppgifter om riskbedömningar och/eller kartläggning, liksom övervakningsprogram och/eller rutiner för intern kontroll som företaget gör för att upptäcka korruption och mutor. |
AR 6. |
Företagets policyer för korruption och mutor kan vara relevanta för vissa grupper av människor, antingen för att de måste följa dem (t.ex. företagets anställda, uppdragstagare och leverantörer) eller för att de har ett direkt intresse av att de följs (t.ex. medarbetare i värdekedjan och investerare). Företaget kan ange vilka verktyg och kanaler som man använder för att informera om policyerna (broschyrer, nyhetsbrev, särskilda webbplatser, sociala medier, personliga möten, fackföreningar och/eller arbetstagarföreträdare). Detta kan även inbegripa identifiering och/eller avlägsnande av potentiella hinder för spridning, t.ex. genom översättning till relevanta språk eller användning av grafik. |
AR 7. |
Företaget kan dela upp sin utbildning, till exempel efter region eller kategori av den egna arbetskraften, där utbildningen i betydande utsträckning skiljer sig åt på grund av dessa faktorer och där sådan information är till nytta för användarna. |
AR 8. |
Företaget kan redovisa den information som krävs om utbildning med hjälp av nedanstående tabell.
Illustrativt exempel på utbildning om korruption och mutor Under räkenskapsåret 20XY genomförde ABC utbildning för sina riskutsatta medarbetare om företagets policyer (se anmärkning x). För de avdelningar där risk finns är utbildningen obligatorisk, men ABC har även anordnat frivillig utbildning för andra medarbetare. Här följer uppgifter om utbildningen under året:
|
Mått och mål
Upplysningskrav G1-5: Politiskt inflytande och lobbyverksamhet
AR 9. |
Med politiskt bidrag avses i denna standard stöd i pengar eller in natura som ges direkt till politiska partier, deras valda företrädare eller till kandidater till politiska uppdrag. Ekonomiska bidrag kan vara donationer, lån, sponsring, förskottsbetalningar för tjänster eller köp av biljetter till evenemang för insamling av pengar och liknande. Bidrag in natura kan vara annonser, användning av lokaler, design och tryck, donationer av utrustning eller styrelseuppdrag, anställning eller konsultuppdrag för folkvalda politiker eller kandidater till politiska uppdrag. |
AR 10. |
Med indirekta politiska bidrag avses sådana politiska bidrag som görs genom en organisation som fungerar som mellanhand, t.ex. en lobbyist eller en välgörenhetsorganisation, eller stöd som ges till organisationer som tankesmedjor eller branschorganisationer som har koppling till eller stöder vissa politiska partier eller frågor. |
AR 11. |
När företaget ska avgöra vad som utgör en jämförbar befattning för denna standard kan hänsyn tas till en rad olika faktorer, som ansvarsnivå och arbetsuppgifter. |
AR 12. |
Företaget kan lämna följande information om sina bidrag i pengar och in natura vad gäller företagets lobbyverksamhet:
|
AR 13. |
Om företaget enligt lag är skyldigt att vara medlem i en handelskammare eller annan organisation som företräder dess intressen, får det upplysa om att så är fallet. |
AR 14. |
För att uppfylla kraven i punkt 29 c ska företaget ange hur dess offentliga uttalanden om sina väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter förhåller sig till företagets lobbyverksamhet. |
AR 15. |
Nedan ges ett exempel på hur sådana upplysningar kan se ut.
Politiskt engagemang (inklusive lobbyverksamhet), illustrativt exempel Under räkenskapsåret 20XY var ABC inblandat i arbetet kring lagförslaget XXX som skulle få betydande negativa konsekvenser för företagets affärsmodell om det antogs i sin dåvarande form. ABC anser att det nu liggande förslaget visserligen kommer att innebära vissa förbättringar vad gäller regelverket, som xxx, men att kostnaderna för xxx, så som lagförslaget ser ut i dag, kommer att vara större än nyttan. ABC och likasinnade kommer att fortsätta att arbeta tillsammans med XXX (lagstiftaren) för att förbättra jämvikten mellan kostnader och nytta. ABC har även gett stöd till partiet QRP i landet X och partiet EFG i landet Y eftersom båda …. ABC är registrerat i det lokala öppenhetsregistret, XYZ, med registreringsnummer 987234. Belopp i tusen euro
|
Upplysningskrav G1-6: Betalningspraxis
AR 16. |
I vissa fall kan företagets avtalade betalningsvillkor som används som standard skilja sig åt markant i olika länder eller för olika typer av leverantörer. I sådana fall kan information om standardvillkoren, uppdelade efter leverantörer eller land eller geografisk region, vara exempel på ytterligare kontextuell information som kan ges förklaring till upplysningarna enligt punkt 33 b. |
AR 17. |
Här följer ett exempel på hur upplysningen enligt punkt 33 b om hur betalningsvillkoren som tillämpas som standard kan se ut:
ABC:s betalningsvillkor i standardavtal är betalning mot faktura för grossister, och sådana fakturor utgör ungefär 80 procent av fakturorna per år. Företaget betalar för utförda tjänster inom 30 dagar från det att fakturan har mottagits, och sådana fakturor utgör runt 5 procent av fakturorna per år. Återstående fakturor betalas 60 dagar efter att fakturan mottagits, förutom i landet X, där fakturor betalas inom 90 dagar enligt den marknadsstandard som gäller där. |
(1) Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013 om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (EUT L 182, 29.6.2013, s. 19).
(2) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/2464 av den 14 december 2022 om ändring av förordning (EU) nr 537/2014, direktiv 2004/109/EG, direktiv 2006/43/EG och direktiv 2013/34/EU vad gäller företagens hållbarhetsrapportering (EUT L 322, 16.12.2022, s. 15).
(3) FN:s vägledande princip 16 och dess kommentar, FN:s vägledning för tolkning, frågorna 21 och 25, samt OECD:s riktlinjer kapitel II om allmänna policyer (punkt A.10) och kapitel IV om mänskliga rättigheter (punkt 4 och punkt 44 i kommentaren), och OECD:s riktlinjer om tillbörlig aktsamhet, avsnitt II (1.1 och 1.2) och bilagan, frågorna 14 och 15.
(4) FN:s vägledande princip 18 och dess kommentar, FN:s vägledande princip 20, kommentarerna till FN:s vägledande principer 21 och 29 och FN:s vägledande princip 31(h) och dess kommentar, samt FN:s vägledning för tolkning, frågorna 30, 33, 42 och 76, samt OECD:s riktlinjer kapitel II om allmänna policyer (punkt A.14 och punkt 25 i kommentaren), samt OECD:s riktlinjer om tillbörlig aktsamhet, avsnitt II (2.1 c, 2.3, 2.4.a, 3.1.b och 3.1.f och bilagan, frågorna 8–11.
(5) FN:s vägledande principer 17, 18 och 24 och deras kommentarer, och kommentaren till FN:s vägledande princip 29, och FN:s vägledning för tolkning, frågorna 9, 12-13, 27-28, 36-42, och 85-89 och OECD:s riktlinjer kapitel II om allmänna policyer (punkterna A.10-11 och punkt 14 i kommentaren), samt kapitel IV om mänskliga rättigheter (punkterna 1-2 och punkterna 41-43 i kommentaren), och OECD:s riktlinjer om tillbörlig aktsamhet, avsnitt II (2.1 och 2.4) och bilagan, frågorna 3-5 och 19-31.
(6) FN:s vägledande principer 19, 22 och 23 och deras kommentarer, och FN:s vägledning för tolkning, frågorna 11, 32, 46-47, 64-68, och 82-83 och OECD:s riktlinjer kapitel II om allmänna policyer (punkt A.12 och punkterna 18-22 i kommentaren), samt kapitel IV om mänskliga rättigheter (punkterna 3 och 42-43 i kommentaren), och OECD:s riktlinjer om tillbörlig aktsamhet, avsnitt II (3.1–3.2) och bilagan, frågorna 32-40.
(7) FN:s vägledande principer 20 och 31 g och deras kommentarer, och FN:s vägledning för tolkning, frågorna 49–53 och 80, samt OECD:s riktlinjer om tillbörlig aktsamhet, avsnitt II (4.1 and 5.1) och bilagan, frågorna 41–47.
(8) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om transparens i transaktioner för värdepappersfinansiering och om återanvändning samt om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13).
(9) Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/36/EG av den 11 juli 2007 om utnyttjande av vissa av aktieägares rättigheter i börsnoterade företag (EUT L 184, 14.7.2007, s. 17).
(10) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1129 av den 14 juni 2017 om prospekt som ska offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel på en reglerad marknad, och om upphävande av direktiv 2003/71/EG (EUT L 168, 30.6.2017, s. 12).
(11) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).
(12) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009 av den 25 november 2009 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) och om upphävande av förordning (EG) nr 761/2001 och kommissionens beslut 2001/681/EG och 2006/193/EG (EUT L 342, 22.12.2009, s. 1).
(13) Denna information är relevant för: finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härleds från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser som anges i indikator 13 i tabell I i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 av den 6 april 2022 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 vad gäller regler om upplysning om hållbara investeringar (könsfördelningen i styrelsen), och administratörer av referensvärden för att offentliggöra ESG-faktorer som omfattas av kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1816 av den 17 juli 2020 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011, såsom anges genom indikatorn ”vägd genomsnittlig andel kvinnliga i förhållande till manliga styrelseledamöter” i avsnitten 1 och 2 i bilaga II.
(14) Denna information är relevant för de administratörer av referensvärden som måste redovisa ESG-faktorer enligt förordning (EU) 2020/1816 så som beskrivs i indikatorn ”Vägd genomsnittlig procentandel av styrelseledamöterna som är oberoende” i avsnitt 1 i bilaga II.
(15) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator10 i tabell III i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (”bristande tillbörlig aktsamhet”).
(16) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 i och med att den härrör från en ytterligare indikator relaterad till huvudsakliga negativa konsekvenser som avses i indikator 4 i tabell 1 i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler om upplysning om hållbara investeringar (”Exponering mot företag som är verksamma inom sektorn för fossila bränslen”).
(17) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 328, 21.12.2018, s. 1).
(18) Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2178 av den 6 juli 2021 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 genom specificering av innehållet i och presentationen av de upplysningar som ska lämnas av företag som omfattas av artikel 19a eller 29a i direktiv 2013/34/EU vad gäller miljömässigt hållbara ekonomiska verksamheter samt specificering av den metod som ska användas i syfte att fullgöra denna upplysningsskyldighet (EUT L 443, 10.12.2021, s. 9).
(19) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser som anges i indikator 9 i tabell 2 i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler om upplysning om hållbara investeringar (”Investeringar i företag som producerar kemikalier”).
(20) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser som anges i indikator 14 i tabell 1 i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler om upplysning om hållbara investeringar (“Exponering mot kontroversiella vapen (antipersonella minor, klusterammunition, kemiska vapen och biologiska vapen)”).
(21) Denna information är relevant för de administratörer av referensvärden som måste redovisa ESG-faktorer enligt förordning (EU) 2020/1818 så som fastställs i artikel 12.1 b.
(22) Artikel 18.1 a i direktiv 2013/34/EU: ” Nettoomsättningen uppdelad efter verksamhetskategorier och geografiska marknader, i den mån dessa kategorier respektive marknader väsentligen skiljer sig åt, med hänsyn tagen till hur handeln med sådana varor och tjänster är organiserad. ”
(23) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 av den 27 november 2019 om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella tjänstesektorn (förordningen om hållbarhetsrelaterade upplysningar) (EUT L 317 9.12.2019, s. 1).
(24) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (kapitalkravsförordningen, CRR) (Text av betydelse för EES) (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).
(25) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011 av den 8 juni 2016 om index som används som referensvärden för finansiella instrument och finansiella avtal eller för att mäta investeringsfonders resultat, och om ändring av direktiven 2008/48/EG och 2014/17/EU och förordning (EU) nr 596/2014 (EUT L 171, 29.6.2016, s. 1).
(26) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (EUT L 243, 9.7.2021, s. 1).
(27) Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1816 av den 17 juli 2020 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011 vad gäller redogörelsen i referensvärdesdeklarationen för hur faktorer som rör miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning beaktas i alla referensvärden som tillhandahålls och offentliggörs (EUT L 406, 3.12.2020, s. 1).
(28) Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2453 av den 30 november 2022 om ändring av de tekniska genomförandestandarder som fastställs i genomförandeförordning (EU) 2021/637 vad gäller offentliggörande av miljö-, samhällsansvars- och bolagsstyrningsrisker (EUT L 324,19.12.2022, s.1.).
(29) Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1818 av den 17 juli 2020 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011 vad gäller minimistandarder för EU-referensvärden för klimatomställning och EU-referensvärden för anpassning till Parisavtalet (EUT L 406, 3.12.2020, s. 17).
(30) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (EUT L 243, 9.7.2021, s. 1).
(31) Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1818 av den 17 juli 2020 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1011 vad gäller minimistandarder för EU-referensvärden för klimatomställning och EU-referensvärden för anpassning till Parisavtalet (EUT L 406, 3.12.2020, s. 17).
(32) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 av den 27 november 2019 om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella tjänstesektorn (förordningen om hållbarhetsrelaterade upplysningar) (EUT L 317 9.12.2019, s. 1).
(33) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om transparens i transaktioner för värdepappersfinansiering och om återanvändning samt om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13).
(34) Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2453 av den 30 november 2022 om ändring av de tekniska genomförandestandarder som fastställs i genomförandeförordning (EU) 2021/637 vad gäller offentliggörande av miljö-, samhällsansvars- och bolagsstyrningsrisker (EUT L 324,19.12.2022, s.1.).
(35) Denna information är anpassad efter Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 (EU:s klimatlag), artikel 2.1 och kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1818 (förordningen om referensvärden för klimatomställning), artikel 2.
(36) Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2139 av den 4 juni 2021 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 genom fastställande av tekniska granskningskriterier för att avgöra under vilka villkor en ekonomisk verksamhet ska anses bidra väsentligt till begränsningen av eller anpassningen till klimatförändringarna och för att avgöra om den ekonomiska verksamheten inte orsakar någon betydande skada för något av de andra miljömålen (EUT L 442, 9.12.2021, s. 1).
(37) Beloppen i kapitalutgifter är knutna till följande Nace-koder:
(a) |
B.05 Utvinning av kol och brunkol, B.06 Utvinning av råpetroleum och naturgas (begränsat till råpetroleum), B.09.1 Stöd till verksamhet för utvinning av petroleum och naturgas (begränsat till råpetroleum), |
(b) |
C.19 Tillverkning av koks och raffinerade petroleumprodukter, |
(c) |
D35.1 Generering, överföring och distribution av elkraft, |
(d) |
D.35.3 Försörjning av värme och kyla (begränsat till koldriven och oljedriven el- och/eller värmeproduktion), och |
(e) |
G.46.71 Grossistförsäljning av fasta, flytande och gasformiga bränslen och relaterade produkter (begränsat till fasta och flytande bränslen). |
För gasrelaterade verksamheter är Nace-koddefinitionen inriktad på verksamheter med direkta växthusgasutsläpp som är högre än 270 g koldioxid/kWh.
(38) Detta upplysningskrav ska tas med i enlighet med kraven i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2453 mall 1 klimatförändringsomställningsrisk och är i linje med kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1818 (förordningen om referensvärden för klimatomställning), artiklarna 12.1 d–g och 12.2.
(39) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser som anges i indikator 4 i tabell 2 i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler om upplysning om hållbara investeringar (”Investeringar i företag utan initiativ för minskning av koldioxidutsläpp”), och är i linje med kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1818 (förordningen om referensvärden för klimatomställning), artikel 6.
(40) Denna information är relevant för de finansmarknadsaktörer som måste följa förordning (EU) 2019/2088 i och med att den härrör från en obligatorisk indikator relaterad till sådana huvudsakliga negativa konsekvenser som avses i indikator nr 5 i tabell 1 i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller upplysningar om hållbara investeringar (”Andel icke-förnybar energiförbrukning och energiproduktion”). Uppdelningen fungerar som referens för en ytterligare indikator som är relaterad till huvudsakliga negativa konsekvenser så som de fastställs av indikator 5 i tabell 2 i samma bilaga (”Uppdelning av energiförbrukning efter typ av icke-förnybara energikällor”).
(41) Uppfyller kraven i delegerade akter för vätgas från förnybara energikällor: Kommissionens delegerade förordning av den 10 februari 2023 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 genom fastställande av en unionsmetod som fastställer närmare regler för produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och kommissionens delegerade förordning av den 10 februari 2023 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 genom fastställande av ett minimitröskelvärde för minskningen av växthusgasutsläpp från återvunna kolbaserade bränslen och genom specificering av en metod för bedömningen av minskningen av växthusgasutsläpp från förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och från återvunna kolbaserade bränslen.
(42) Sektorer med stor klimatpåverkan är de som förtecknas i avdelningarna A–H i Nace och L (enligt definitionen i kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288).
(43) Denna information är relevant för de finansmarknadsaktörer som måste följa förordning (EU) 2019/2088 i och med att den härrör från en obligatorisk indikator relaterad till sådana huvudsakliga negativa konsekvenser som avses i indikator nr 5 i tabell 1 i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller upplysningar om hållbara investeringar (”Andel icke-förnybar energiförbrukning och energiproduktion”).
(44) Denna information är relevant för de finansmarknadsaktörer som måste följa förordning (EU) 2019/2088 i och med att den härrör från en obligatorisk indikator relaterad till sådana huvudsakliga negativa konsekvenser som avses i indikator nr 6 i tabell 1 i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller upplysningar om hållbara investeringar (”Energiförbrukningsintensitet per sektor med stor klimatpåverkan”).
(45) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en obligatorisk indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser som anges i indikator 1 och 2 i tabell 1 i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler om upplysning om hållbara investeringar (”Utsläpp av växthusgaser” och ”Koldioxidavtryck”). Denna information är i linje med kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1818 (förordningen om referensvärden för klimatomställning), artiklarna 5.1, 6 och 8.1.
(46) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en obligatorisk indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser som anges i indikator 3 i tabell 1 i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler om upplysning om hållbara investeringar (”Investeringsobjektets växthusgasintensitet”). Denna information är i linje med kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1818 (förordningen om referensvärden för klimatomställning), artikel 8.1.
(47) Denna information är i linje med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 (EU:s klimatlag), artikel 2.1.
(48) Denna information är i linje med kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1818 (förordningen om referensvärden för klimatomställning).
(49) Detta upplysningskrav är förenligt med kraven i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2453 – mall 5: Utanför handelslagret – Klimatförändringsrelaterad fysisk risk: Exponeringar utsatta för fysisk risk
(50) Detta upplysningskrav är förenligt med kraven i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2453 – mall 5: Utanför handelslagret – Klimatförändringsrelaterad fysisk risk: Exponeringar utsatta för fysisk risk
(51) Detta upplysningskrav är förenligt med kraven i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2453 – mall 2: Verksamhet utanför handelslagret – klimatförändringsrelaterad omställningsrisk: Lån mot säkerhet i fast egendom – Säkerhetens energieffektivitet.
(52) Denna information är i linje med kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1818 (förordningen om referensvärden för klimatomställning).
(53) I artikel 12.1 i förordningen om referensvärden för klimatomställning står det att ” administratörer av EU-referensvärden för anpassning till Parisavtalet ska utesluta följande företag från dessa referensvärden:
a) |
Företag som får 1% eller mer av sina intäkter från prospektering, gruvdrift, utvinning, distribution eller raffinering av stenkol och brunkol. eller |
b) |
Företag som får 10 % eller mer av sina intäkter från prospektering, utvinning, distribution eller raffinering av oljebränslen. eller |
c) |
Företag som får 50 % eller mer av sina intäkter från prospektering, utvinning, framställning eller raffinering av gasformiga bränslen. eller |
d) |
Företag som får 50 % eller mer av sina intäkter från elproduktion med en växthusgasintensitet som överstiger 100 g CO2 e/kWh.” |
I artikel 12.2 står det att ” administratörer av EU-referensvärden för anpassning till Parisavtalet ska från dessa referensvärden utesluta företag som enligt deras eller externa dataleverantörers konstaterande eller uppskattning befinns avsevärt skada ett eller flera av de miljömål som fastställs i artikel 9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852, i enlighet med de regler om uppskattningar som fastställs i artikel 13.2 i den här förordningen ”.
(54) Detta upplysningskrav är i linje med kraven i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2453 – mall 1 klimatförändringsomställningsrisk.
(55) Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).
(56) Uppfyller kraven i delegerade akter för vätgas från förnybara energikällor: Kommissionens delegerade förordning av den 10 februari 2023 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 genom fastställande av en unionsmetod som fastställer närmare regler för produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung. och kommissionens delegerade förordning av den 10 februari 2023 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 genom fastställande av ett minimitröskelvärde för minskningen av växthusgasutsläpp från återvunna kolbaserade bränslen och genom specificering av en metod för bedömningen av minskningen av växthusgasutsläpp från förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och från återvunna kolbaserade bränslen.
(57) På grundval av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor.
(58) Kommissionens rekommendation (EU) 2021/2279 av den 15 december 2021 om användningen av metoder för produkters miljöavtryck för att mäta och kommunicera produkters och organisationers miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv (EUT L 471, 30.12.2021, s. 1).
(59) Detta upplysningskrav är konsekvent med kraven i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2453 – mall 5, Exponeringar utsatta för fysisk risk.
(60) Detta upplysningskrav är konsekvent med kraven i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2453 – mall 5, Exponeringar utsatta för fysisk risk.
(61) Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010 om byggnaders energiprestanda (EUT L 153, 18.6.2010, s. 13).
(62) Detta upplysningskrav är konsekvent med kraven i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2453, mall 2, Lån mot fast egendom – Säkerhetens energieffektivitet.
(63) Kostnadskursen är den faktor som används för att omvandla icke-monetära konsekvenser uttryckta i t.ex. ton, hektar, m3 etc. till monetära enheter. Kostnadskurser bör bygga på studier om monetär värdering, och de behöver vara vetenskapsbaserade och metoderna som används för att ta fram dem transparenta. Vägledning om dessa metoder kan fås från t.ex. det EU-Life-finansierade projektet Transparent.
(64) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 166/2006 av den 18 januari 2006 om upprättande av ett europeiskt register över utsläpp och överföringar av föroreningar och om ändring av rådets direktiv 91/689/EEG och 96/61/EG (EUT L 33, 4.2.2006, s. 1).
(65) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från a) en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser enligt indikator 2 i tabell II i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (utsläpp av luftföroreningar), b) indikator 8 i tabell I i bilaga I (utsläpp till vatten), c) indikator 1 i tabell II i bilaga I (utsläpp av oorganiska föroreningar), och d) indikator 3 i tabell II i bilaga I (utsläpp av ozonnedbrytande ämnen).
(66) Enligt Eurostat är urbaniseringsgraden (DEGURBA) en klassificering som anger ett områdes karaktär. Baserat på den andel av lokalbefolkningen som bor i stadskluster och stadskärnor klassificeras lokala administrativa enheter (lokala områden eller kommuner) i tre typer av områden: i) storstäder (tätbefolkade områden), ii) städer och förorter (områden med medeltäthet) och iii) landsbygdsområden (glesbefolkade områden).
(67) Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (EUT L 334, 17.12.2010, s. 17).
(68) Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (ramdirektivet för vatten) (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).
(69) Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektiv om en marin strategi) (EUT L 164, 25.6.2008, s. 19).
(70) Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU av den 23 juli 2014 om upprättandet av en ram för havsplanering (EUT L 257, 28.8.2014, s. 135).
(71) Källa: IFC:s standard 6, 2012.
(72) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser som anges i indikator 7 i tabell II i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler om upplysning om hållbara investeringar (”Investeringar i företag utan policy för vattenförvaltning”).
(73) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator 8 i tabell II i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (”Exponering mot områden med hög vattenstress”).
(74) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser som anges i indikator 12 i tabell II i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler om upplysning om hållbara investeringar (”Investeringar i företag utan metoder för hållbarhet i haven”).
(75) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator 6.2 i tabell II i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (”Vattenanvändning och återvinning”, 2. Vägd genomsnittlig andel vatten som återvinns och återanvänds av investeringsobjekt”).
(76) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator 6.1 i tabell II i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (”Vattenanvändning och återvinning”, 1. Genomsnittlig mängd vatten som förbrukas av investeringsobjekten (i kubikmeter) per miljon euro i intäkter från investeringsobjekten).
(77) EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020) 380 final).
(78) Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7) och rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).
(79) Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektiv om en marin strategi) (EUT L 164, 25.6.2008, s. 19).
(80) Denna information är relevant för de finansmarknadsaktörer som måste följa förordning (EU) 2019/2088 i och med att den har härletts från en ytterligare indikator relaterad till sådana huvudsakliga negativa konsekvenser som avses i indikator 7 i tabell 1 i bilaga 1 till den tillhörande delegerade förordningen vad gäller regler om upplysning om hållbara investeringar (”Verksamhet som negativt påverkar områden med känslig biologisk mångfald”).
(81) Denna information är relevant för de finansmarknadsaktörer som måste följa förordning (EU) 2019/2088 i och med att den har härletts från en ytterligare indikator relaterad till sådana huvudsakliga negativa konsekvenser som avses i indikator 10 i tabell 2 i bilaga 1 till den tillhörande delegerade förordningen vad gäller regler om upplysning om hållbara investeringar (”Markförstöring, ökenspridning, hårdgörning av mark”).
(82) Denna information är relevant för de finansmarknadsaktörer som måste följa förordning (EU) 2019/2088 i och med att den har härletts från en ytterligare indikator relaterad till sådana huvudsakliga negativa konsekvenser som avses i indikator nummer 14 i tabell 2 i bilaga 1 till den tillhörande delegerade förordningen vad gäller regler om upplysning om hållbara investeringar (”Naturliga arter och skyddade områden”).
(83) Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU av den 13 december 2011 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (EUT L 26, 28.1.2012, s. 1).
(84) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser som anges i indikator 11 i tabell II i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler om upplysning om hållbara investeringar (”Investeringar i företag utan hållbara mark-/jordbruksmetoder”).
(85) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser som anges i indikator 12 i tabell II i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler om upplysning om hållbara investeringar (”Investeringar i företag utan metoder för hållbarhet i haven”).
(86) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator 15 i tabell II i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (”Avskogning”).
(87) Enligt IUCN:s rödlista för hotade arter och den europeiska rödlistan, som offentliggjorts av Europeiska kommissionen,
(88) Den direkta påverkansfaktorn klimatförändringar ska redovisas enligt ESRS E1 Klimatförändringar, och förorening enligt ESRS E2 Förorening.
(89) Så som föreslås i kommissionens förordning (EU) 2018/2026 av den 19 december 2018 om ändring av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) (EUT L 325, 20.12.2018, s. 18).
(90) Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).
(91) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator 13 i tabell II i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (”Kvot för icke återvunnet avfall”).
(92) Rådets direktiv 2011/70/Euratom av den 19 juli 2011 om inrättande av ett gemenskapsramverk för ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall (EUT L 199, 2.8.2011, s. 48). Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en obligatorisk indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator 9 i tabell I i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (”Farligt avfall och radioaktivt avfall”).
(93) Som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter (omarbetning) (EUT L 285, 31.10.2009, s. 10).
(94) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från ytterligare indikatorer för huvudsakligen negativa konsekvenser såsom anges i indikator 13 i tabell III i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (”Verksamhet och leverantörer där risken är stor för fall av tvångsarbete eller annat påtvingat arbete”).
(95) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från ytterligare indikatorer för huvudsakligen negativa konsekvenser såsom anges i indikator 12 i tabell III i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (”Verksamhet och leverantörer där risken är stor för fall av barnarbete”).
(96) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator nr 9 i tabell III i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (”Ingen policy för mänskliga rättigheter”).
(97) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator 11 i tabell I i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar.
(98) Denna information tillgodoser behoven hos de administratörer av referensvärden som måste redovisa ESG-faktorer enligt förordning (EU) 2020/1816 så som beskrivs i indikatorn ”Referensportföljens exponering mot företag utan strategier för tillbörlig aktsamhet i frågor som behandlas i Internationella arbetsorganisationens (ILO) grundläggande konventioner 1–8” i avsnitten 1 och 2 i bilaga II.
(99) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator nr 11 i tabell III i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (”Inga processer och åtgärder för att förhindra människohandel”).
(100) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser som anges i indikator 1 i tabell III i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler om upplysning om hållbara investeringar (”Investeringar i företag utan strategier för förebyggande av arbetsplatsolyckor”).
(101) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator 5 i tabell III i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (”Ingen mekanism för klagomålshantering i fråga om anställda”).
(102) Denna information är relevant för referensvärdesadministratörer för att redovisa ESG-faktorer i enlighet med förordning (EU) 2020/1816 genom indikatorn ”Vägt genomsnittligt förhållande för olyckor, personskador och dödsfall” i avsnitten 1 och 2 i bilaga II. Denna information är också relevant för de finansmarknadsaktörer som måste följa förordning (EU) 2019/2088 i och med att den utgör en ytterligare indikator relaterad till sådana huvudsakliga negativa konsekvenser som avses i indikator 2 i tabell III i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller upplysningar om hållbara investeringar (”Olycksfallsfrekvens”).
(103) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator 3 i tabell III i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (”Antal dagar förlorade på grund av skador, olyckor, dödsfall eller sjukdom”).
(104) Denna information är relevant för: finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en obligatorisk indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator nr 12 i tabell I i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (Ojusterad löneklyfta mellan könen), och administratörer av referensvärden som ska redovisa ESG-faktorer som omfattas av förordning (EU) 2020/1816 enligt indikatorn ”Vägt genomsnitt för löneskillnader mellan kvinnor och män” i avsnitten 1 och 2 i bilaga II.
(105) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator 8 i tabell III i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (”Överdrivet hög VD-lön”).
(106) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator 7 i tabell III i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (”Fall av diskriminering”).
(107) Denna information är relevant för de finansmarknadsaktörer som måste följa förordning (EU) 2019/2088 i och med att den härrör från en obligatorisk ytterligare indikator relaterad till sådana huvudsakliga negativa konsekvenser som avses i indikator nummer 10 i tabell I i bilaga I och indikator 14 i tabell III i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler om upplysning om hållbara investeringar (”Brott mot FN:s globala överenskommelse och OECD:s riktlinjer för multinationella företag” och ”Antal identifierade allvarliga människorättsfrågor”), liksom hos de administratörer av referensvärden som redovisar ESG-faktorer enligt förordning (EU)2020/1816 genom indikatorn ”Antal komponenter i referensvärdet där det förekommer bristande samhällsansvar (i absoluta tal och relativa tal, dividerat med samtliga ingående komponenter), enligt internationella fördrag och konventioner, Förenta nationernas principer och, i tillämpliga fall, nationell lagstiftning” i avsnitten 1 och 2 i bilaga II.
(108) Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/38/EG av den 6 maj 2009 om inrättande av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare (EUT L 122, 16.5.2009, s. 28).
(109) Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/14/EG av den 11 mars 2002 om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen - Gemensamt uttalande av Europaparlamentet, rådet och kommissionen om arbetstagarrepresentation (EUT L 80, 23.3.2002, s. 29).
(*1) Kön enligt vad som anges av de anställda själva.
(110) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/2041 av den 19 oktober 2022 om tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen, EUT L 275, 25.10.2022, s. 33.
(111) Denna information är relevant för de finansmarknadsaktörer som måste följa förordning (EU) 2019/2088 eftersom den baseras på ytterligare indikatorer relaterade till sådana huvudsakliga negativa konsekvenser som avses i indikatorerna nummer 12 och nummer 13 i tabell 3 i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler om upplysning om hållbara investeringar (”Verksamhet och leverantörer som löper stor risk att utsättas för barnarbete” respektive ”Verksamhet och leverantörer som löper stor risk att utsättas för tvångsarbete eller annat påtvingat arbete”).
(112) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator nr 9 i tabell III i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (”Ingen policy för mänskliga rättigheter”).
(113) Denna information är relevant för de finansmarknadsaktörer som måste följa förordning (EU) 2019/2088 eftersom den baseras på en obligatorisk indikator relaterad till sådana huvudsakliga negativa konsekvenser som avses i indikator nummer #11 i tabell I i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 när det gäller regler om upplysning om hållbara investeringar (”Inga processer och efterlevnadsmekanismer för att övervaka efterlevnaden av FN:s globala överenskommelse och OECD:s riktlinjer för multinationella företag”).
(114) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator nr 11 i tabell III i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (”Inga processer och åtgärder för att förhindra människohandel”).
(115) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator nr 4 i tabell III i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (”Ingen uppförandekod för leverantörer”).
(116) Denna information tillgodoser behoven hos de administratörer av referensvärden som måste redovisa ESG-faktorer enligt förordning (EU) 2020/1816 så som beskrivs i indikatorn ”Referensportföljens exponering mot företag utan strategier för tillbörlig aktsamhet i frågor som behandlas i Internationella arbetsorganisationens (ILO) grundläggande konventioner 1–8” i avsnitten 1 och 2 i bilaga II.
(117) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en obligatorisk indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator nr 10 i tabell I i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar, samt administratörer av referensvärden som redovisar ESG-faktorer enligt förordning (EU) 2020/1816 genom indikatorn ”Antal komponenter i referensvärdet där det förekommer bristande samhällsansvar (i absoluta tal och relativa tal, dividerat med samtliga ingående komponenter), enligt internationella fördrag och konventioner, Förenta nationernas principer och, i tillämpliga fall, nationell lagstiftning” och ”Referensportföljens exponering mot företag utan strategier för tillbörlig aktsamhet i frågor som behandlas i Internationella arbetsorganisationens (ILO) grundläggande konventioner 1–8” i avsnitten 1 och 2 i bilaga II.
(118) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator nr 14 i tabell III i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (”Antal identifierade allvarliga människorättsfrågor”).
(119) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator nr 9 i tabell III i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (”Ingen policy för mänskliga rättigheter”).
(120) Denna information är relevant för de finansmarknadsaktörer som måste följa förordning (EU) 2019/2088 eftersom den baseras på en obligatorisk indikator relaterad till sådana huvudsakliga negativa konsekvenser som avses i indikator nummer #11 i tabell I i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 när det gäller regler om upplysning om hållbara investeringar (”Inga processer och efterlevnadsmekanismer för att övervaka efterlevnaden av FN:s globala överenskommelse och OECD:s riktlinjer för multinationella företag”).
(121) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en obligatorisk indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator nr 10 i tabell I i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (”Brott mot FN:s globala överenskommelse och OECD:s riktlinjer för multinationella företag”), samt administratörer av referensvärden som redovisar ESG-faktorer enligt förordning (EU)2020/1816 genom indikatorn ”Antal komponenter i referensvärdet där det förekommer bristande samhällsansvar (i absoluta tal och relativa tal, dividerat med samtliga ingående komponenter), enligt internationella fördrag och konventioner, Förenta nationernas principer och, i tillämpliga fall, nationell lagstiftning” i avsnitten 1 och 2 i bilaga II.
(122) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator nr 14 i tabell III i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (”Antal identifierade allvarliga människorättsfrågor”).
(123) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator nr 9 i tabell III i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (”Ingen policy för mänskliga rättigheter”).
(124) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en obligatorisk indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator nr 11 i tabell I i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar.
(125) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en obligatorisk indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator nr 10 i tabell I i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (”Brott mot FN:s globala överenskommelse och OECD:s riktlinjer för multinationella företag”), samt administratörer av referensvärden som redovisar ESG-faktorer enligt förordning (EU)2020/1816 genom indikatorn ”Antal komponenter i referensvärdet där det förekommer bristande samhällsansvar (i absoluta tal och relativa tal, dividerat med samtliga ingående komponenter), enligt internationella fördrag och konventioner, Förenta nationernas principer och, i tillämpliga fall, nationell lagstiftning” i avsnitten 1 och 2 i bilaga II.
(126) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator nr 14 i tabell III i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (”Antal identifierade allvarliga människorättsfrågor”).
(127) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator nr 15 i tabell III i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (”Ingen policy för bekämpning av korruption och mutor”).
(128) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (EUT L 305, 26.11.2019, s. 17).
(129) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en ytterligare indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator nr 6 i tabell III i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (”Otillräckligt skydd för visselblåsare”).
(130) Denna information är relevant för finansmarknadsaktörer som omfattas av förordning (EU) 2019/2088 eftersom den härrör från en obligatorisk indikator för huvudsakliga negativa konsekvenser såsom anges i indikator nr 17 i tabell III i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 vad gäller regler för offentliggörande av information om hållbara investeringar (”Antal fällande domar och bötesbelopp för brott mot lagar mot korruption och bestickning”), och administratörer av referensvärden som redovisar ESG-faktorer enligt förordning (EU)2020/1816 genom indikatorn ”Antal fällande domar och bötesbelopp för brott mot lagar mot korruption och bestickning” i avsnitten 1 och 2 i bilaga II.
(131) Denna information är relevant för de finansmarknadsaktörer som måste följa förordning (EU) 2019/2088 i och med att den utgör en ytterligare indikator relaterad till sådana huvudsaklig negativa konsekvenser som avses i indikator nr 16 i tabell III i bilaga I till kommissionens delegerade förordning vad gäller regler om upplysningar om hållbara investeringar (”Fall av otillräckliga åtgärder som vidtagits för att hantera brott mot standarder för bekämpning av korruption och mutor”).
(132) Denna fotnot gäller endast den engelska språkversionen.
BILAGA II
FÖRKORTNINGAR OCH ORDLISTA
I denna bilaga anges alla förkortningar som finns i ESRS (tabell 1) samt alla termer som definieras i ESRS (tabell 2).
Tabell 1
Förkortningar
AR |
Tillämpningskrav |
BAT |
Bästa tillgängliga teknik |
BAT-AEL |
Utsläppsnivå som motsvarar bästa tillgängliga teknik |
BAT-AEPL |
Miljöprestandanivå som motsvarar bästa tillgängliga teknik |
Bref-dokument |
Referensdokument för bästa tillgängliga teknik |
CEN |
Europeiska standardiseringskommittén |
Cenelec |
Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering |
CH4 |
Metan |
C02 |
Koldioxid |
|
Europaparlamentets och rådets (1) förordning (EU) 575/2013 (kapitalkravsförordningen) |
DR BP-1 |
Upplysningskrav – Allmän grund för utarbetande av hållbarhetsredovisningar |
DR BP-2 |
Upplysningskrav – Upplysningar med avseende på särskilda omständigheter |
DR GOV-1 |
Upplysningskrav – Förvaltnings-, lednings- och tillsynsorganens roll |
DR GOV-2 |
Upplysningskrav – Information som lämnas till och hållbarhetsfrågor som behandlas av företagets förvaltnings-, lednings- och tillsynsorgan |
DR GOV-3 |
Upplysningskrav – Integration av hållbarhetsrelaterade resultat i incitamentssystem |
DR GOV-4 |
Upplysningskrav – Förklaring om tillbörlig aktsamhet i fråga om hållbarhet |
DR GOV-5 |
Upplysningskrav – Riskhantering och intern kontroll över hållbarhetsrapportering |
DR SBM-1 |
Upplysningskrav – Marknadsställning, strategi, affärsmodell(er) och värdekedja |
DR SBM-2 |
Upplysningskrav – Intressenters intressen och synpunkter |
DR SBM-3 |
Upplysningskrav – Väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter och deras förhållande till strategi och affärsmodell/er |
DR IRO-1 |
Upplysningskrav – Beskrivning av arbetsgången för att fastställa och bedöma väsentliga konsekvenser, risker och möjligheter |
DR IRO-2 |
Upplysningskrav i ESRS-standarder som omfattas av företagets hållbarhetsförklaringar |
EBA |
Europeiska bankmyndigheten |
EES |
Europeiska ekonomiska samarbetsområdet |
Efrag |
European Financial Reporting and Advisory Group |
MKB |
Miljökonsekvensbedömning |
Emas |
Miljölednings- och miljörevisionsordning |
ESA |
Europeiska tillsynsmyndigheterna |
Esma |
Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten |
ESRS |
Europeiska standarder för hållbarhetsrapportering |
ESRS 1 |
Europeiska standarder för hållbarhetsrapportering 1 Allmänna krav |
ESRS 2 |
Europeiska standarder för hållbarhetsrapportering 2 Allmänna upplysningar |
ESRS E1 |
Europeiska standard för hållbarhetsrapportering E1 Klimatförändringar |
ESRS E2 |
Europeiska standarder för hållbarhetsrapportering E2 Föroreningar |
ESRS E3 |
Europeiska standarder för hållbarhetsrapportering E3 Vatten och marina resurser |
ESRS E4 |
Europeiska standarder för hållbarhetsrapportering E4 Biologisk mångfald och ekosystem |
ESRS E5 |
Europeiska standarder för hållbarhetsrapportering E5 Resursanvändning och cirkulär ekonomi |
ESRS G1 |
Europeiska standarder för hållbarhetsrapportering G1 Affärsetik |
ESRS S1 |
Europeiska standarder för hållbarhetsrapportering S1 Den egna arbetskraften |
ESRS S2 |
Europeiska standarder för hållbarhetsrapportering S2 Medarbetare i värdekedjan |
ESRS S3 |
Europeiska standarder för hållbarhetsrapportering S3 Berörda samhällen |
ESRS S4 |
Europeiska standarder för hållbarhetsrapportering S4 Konsumenter och slutanvändare |
EU |
Europeiska unionen |
FPIC |
Free, Prior and Informed Consent |
GWP |
Global uppvärmningspotential |
HFC |
Fluorkolväten |
ILO |
Internationella arbetsorganisationen |
ISO |
Internationella standardiseringsorganisationen |
IUCN |
Internationella naturvårdsunionen |
Kg |
Kilogram |
MWh |
Megawattimmar |
N2O |
Dikväveoxid |
Nace |
Europeiska gemenskapens statistiska näringsgrensindelning |
NF3 |
Kvävetrifluorid |
NH3 |
Ammoniak |
NOX |
Kväveoxider |
NUTS |
Nomenklaturen för statistiska territoriella enheter |
O3 |
Ozon |
OECD |
Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling |
PBT |
Långlivade, bioackumulerande och toxiska ämnen. |
PCF |
Perfluorkolväten |
PMT |
Långlivade, mobila och toxiska ämnen |
Reach |
Registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier |
SOx |
Svaveloxider |
SVHC |
Ämne som inger mycket stora betänkligheter |
FN |
Förenta nationerna |
Unep |
FN:s miljöprogram |
Unesco |
FN:s organisation för utbildning, vetenskap och kultur |
vPvB |
Mycket långlivade och mycket bioackumulerande ämnen |
vPvM |
Mycket långlivade och mycket mobila ämnen |
WRI |
World Resources Institute |
WWF |
Världsnaturfonden |
Tabell 2
Begrepp som definieras i ESRS
I denna tabell definieras de begrepp som ska användas som referens vid utarbetandet av hållbarhetsförklaringar i enlighet med ESRS.
Definierat begrepp |
Definition |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Åtgärder |
Med åtgärder menas:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Aktör i värdekedjan |
Personer eller enheter i tidigare eller senare led i värdekedjan. Aktören anses vara i senare led än företaget (t.ex. distributörer, kunder) när den tar emot produkter eller tjänster från företaget. Aktören anses vara i tidigare led än företaget (t.ex. leverantörer) när den tillhandahåller produkter eller tjänster som används för att producera företagets egna produkter eller tjänster. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Tillräcklig lön |
En lön som gör att en arbetstagare och dennes familj kan tillgodose sina behov utifrån de ekonomiska och sociala förhållandena i det aktuella landet. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Förvaltnings-, lednings- och tillsynsorgan |
De styrande organ som har den högsta beslutsfattande auktoriteten i företaget, inklusive dess kommittéer. Om det inte finns några ledamöter i förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan i företagets styrningsstruktur, bör VD:n och i förekommande fall vice VD:n inkluderas. I vissa jurisdiktioner består styrningssystemen av två nivåer, där tillsyn och ledning är åtskilda. I sådana fall ingår båda nivåerna i definitionen av förvaltnings-, lednings- och tillsynsorganen. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Berörda samhällen |
Människor, en grupp eller grupper som bor och arbetar i samma område som har påverkats, eller som kan påverkas, av det redovisande företagets verksamhet eller i tidigare eller senare led i dess värdekedja. Berörda samhällen kan vara samhällen som ligger i direkt anslutning till den plats där företaget har verksamhet eller längre bort. I begreppet ingår faktiskt och potentiellt påverkade urfolk. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Årlig total ersättning |
I den årliga totala ersättningen till den egna arbetskraften ingår lön, bonusar, aktie- och optionsbelöningar, ersättning genom incitamentsprogram som inte omfattar eget kapital samt olika typer av pensionsförmåner som ges under ett år. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Förväntade finansiella effekter |
Finansiella effekter som inte uppfyller kriterierna för att tas upp i bokslutsposter under rapporteringsperioden och som inte omfattas av de aktuella finansiella effekterna. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Område med vattenrisk |
Ett avrinningsområde, där flera fysiska aspekter med anknytning till vatten
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Område med hög vattenstress |
Regioner där andelen totalt vatten som tas ut är hög (40–80 %) eller extremt hög (mer än 80 %) i World Resources Institutes (WRI) Aqueduct Water Risk Atlas. Se även vattenbrist. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Tillverkningsprocessmaterial |
Material som behövs för tillverkningsprocessen men som inte ingår i slutprodukten, som smörjmedel för tillverkningsmaskiner. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Slutsatser om bästa tillgängliga teknik (BAT) |
Ett dokument som innehåller de delar av ett BAT-referensdokument där slutsatserna om bästa tillgängliga teknik fastställs, en beskrivning av denna, information för att bedöma dess tillämplighet, utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik, miljöprestandanivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik, minimiinnehållet i ett miljöledningssystem inklusive riktmärken som motsvarar bästa tillgängliga teknik, kontroll som motsvarar denna, förbrukningsnivåer som motsvarar denna och vid behov relevanta åtgärder för avhjälpande av föroreningsskada på platsen (3). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Utsläppsnivå som motsvarar bästa tillgängliga teknik |
Utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik: de utsläppsnivåer som erhålls under normala driftsförhållanden med användning av en bästa tillgänglig teknik eller en kombination av flera bästa tillgängliga tekniker, såsom de beskrivs i BAT-slutsatserna, uttryckta som ett genomsnitt under en bestämd tidsperiod, under specificerade referensförhållanden, dvs. den utsläppsnivå som associeras med en BAT. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Miljöprestandanivå som motsvarar bästa tillgängliga teknik |
De miljöprestandanivåer, utom utsläppsnivåer, som erhålls under normala driftsförhållanden med hjälp av bästa tillgängliga teknik eller en kombination av bästa tillgängliga teknik. (4) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Bästa tillgängliga teknik (BAT) (5) |
Det mest effektiva och mest avancerade stadium vad gäller utvecklingen av verksamheten och tillverkningsmetoderna som anger en given tekniks praktiska lämplighet för att utgöra grunden för gränsvärden för utsläpp och andra tillståndsvillkor och som har till syfte att hindra och, när detta inte är möjligt, minska utsläpp och påverkan på miljön som helhet.
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Förlust av biologisk mångfald |
Att den biologiska mångfalden minskar på något sätt (till exempel på genetisk nivå eller på art- eller ekosystemnivå) i ett visst område genom utdöende (till exempel utrotning), förstörelse eller fysisk/manuell bortförsel. Det kan inträffa i alla storleksordningar, från global utrotning till utrotning av en population, som resulterar i minskad total mångfald i samma storleksordning. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Biologisk mångfald |
Variationsrikedomen bland levande organismer av alla ursprung, inklusive landbaserade, marina och andra akvatiska ekosystem och de ekologiska komplex i vilka de ingår. Variationen kan vara av genetiskt, fenotypiskt, fylogenetiskt eller funktionellt slag, och här ingår även förändringar i förekomst och utbredning över tid och rum inom och mellan arter, biologiska samhällen och ekosystem. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Område med känslig biologisk mångfald |
Natura 2000-nätverket av skyddade områden, Unescos världsarvsområde och viktiga områden för biologisk mångfald liksom andra skyddade områden enligt tillägg D till bilaga II till kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2139 (6). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Biosfärens integritet eller ekologisk integritet |
Ett ekosystems förmåga att stödja och upprätthålla ekologiska processer och en mångfald av organismer. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Den blå ekonomin |
Den blå ekonomin omfattar all industri och alla sektorer med anknytning till oceaner, hav och kuster, vare sig de är baserade i den marina miljön (t.ex. sjöfart, fiske, energiproduktion) eller på land (t.ex. hamnar, varv, landbaserat vattenbruk och landbaserad algproduktion, kustturism). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
BREF eller EU-referensdokument för bästa tillgängliga teknik |
Ett dokument som upprättats efter det informationsutbyte som anordnats i enlighet med artikel 13 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU (7) om industriutsläpp, för angivna verksamheter och som framför allt beskriver tillämpad teknik, aktuella utsläpp och förbrukningsnivåer, teknik som beaktats för fastställandet av bästa tillgängliga teknik samt BAT-slutsatser och eventuell ny teknik, särskilt med beaktande av de kriterier som förtecknas i bilaga III till direktivet 2010/75/EU. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Mutor |
Gåvor i form av pengar eller något annat som oärligt ges till någon för att övertala denne om att agera i givarens favör. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Affärsmodell |
Företagets system för att omvandla insatser genom sina verksamheter till output och resultat, ett system som syftar till att fullfölja företagets strategiska syften och skapa värde på kort, medellång och lång sikt. I ESRS används uttrycket affärsmodell i singularis, även om det medges att företag kan ha mer än en affärsmodell. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Affärsförbindelser |
De förbindelser företaget har med affärspartner, enheter i sin värdekedja och alla andra icke-statliga eller statliga enheter som har direkt koppling till dess affärsverksamhet, produkter eller tjänster. Affärsförbindelser är inte begränsade till direkta avtalsförhållanden. De innefattar indirekta affärsförbindelser längre bort än den första nivån i företagets värdekedja, och ställningar som aktieinnehavare i samriskföretag eller investeringar. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Biprodukt |
Ett ämne eller föremål som uppkommer genom en produktionsprocess vars huvudsyfte inte är att producera detta ämne eller föremål betraktas inte som avfall utan som en biprodukt om följande villkor är uppfyllda:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Koldioxidkredit |
Ett överförbart eller omsättningsbart instrument som representerar en minskning eller ett upptag av ett ton koldioxid och utfärdas och verifieras i enlighet med erkända kvalitetsstandarder. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Koldioxidekvivalent (CO2e) |
Den universella mätenheten för att påvisa global uppvärmningspotential (GWP) för varje växthusgas, uttryckt som GWP för en enhet koldioxid. Den används för att bedöma utsläpp (eller undvikande av utsläpp) av olika växthusgaser på en gemensam grund. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Barnarbete |
Arbete som berövar barn deras barndom, potential och värdighet och som är skadligt för deras fysiska och psykiska utveckling. Det kan vara arbete som
Ett barn definieras som en person som inte fyllt 18 år. Huruvida särskilda former av ”arbete” kan kallas barnarbete beror på barnets ålder, typen av arbete och arbetstid samt under vilka förhållanden arbetet utförs. Svaret varierar från land till land, samt mellan sektorer inom länder. Minimiåldern för arbete bör inte vara lägre än minimiåldern för avslutad skolplikt och bör under alla omständigheter inte vara lägre än 15 år enligt Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 138 om minimiålder. Undantag kan gälla i vissa länder där ekonomin och utbildningsväsendet är underutvecklat, där 14 år gäller som åldersgräns. Dessa länder som har undantag anges av internationella arbetsorganisationen (ILO) efter att landet i fråga har ansökt om undantag och efter samråd med organisationer som företräder arbetsgivare och arbetstagare. Anställning av personer mellan 13–15 år för lätt arbete får vara tillåten enligt nationell lagstiftning så länge det inte är sannolikt att anställningen är skadligt för deras hälsa eller utveckling och inte påverkar deras skolgång eller deltagande i yrkesutbildningsprogram. Minimiåldern för arbetet som på grund av sin art eller de omständigheter under vilka det utförs sannolikt kan komma att äventyra ungdomars hälsa, säkerhet eller moral får inte understiga 18 år. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Cirkulär ekonomi |
Ett ekonomiskt system genom vilket värdet på produkter, material och övriga resurser inom ekonomin upprätthålls så länge som möjligt, vilket leder till att de används mer effektivt inom produktion och konsumtion, så att miljöpåverkan av användningen av dem minskar, och avfall och utsläpp av farliga ämnen under alla etapper i deras livscykel minimeras, inbegripet genom tillämpning av avfallshierarkin. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Principer för en cirkulär ekonomi |
De europeiska principerna för cirkulär ekonomi är
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Cirkulär materialanvändning |
Återcirkulering av material, komponenter och produkter i praktiken efter den första användningen enligt följande (i prioriteringsordning):
Graden som avses är förhållandet mellan mängden material som används cirkulärt och den sammanlagda mängden material som används. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter |
Säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter enligt definitionen i rådets beslut 2013/488/EU (8) om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter eller uppgifter som klassificerats av en av medlemsstaterna och märkts i enlighet med bilaga B till det beslutet. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Anpassning till klimatförändringar |
Arbetet med anpassningen till faktiska och förväntade klimatförändringar och deras effekter. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Begränsning av klimatförändringar |
Arbetet med att minska utsläppen av växthusgaser och hålla ökningen i den globala medeltemperaturen till 1,5 °C över förindustriell nivå, i linje med Parisavtalet. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Klimatresiliens |
Ett företags förmåga att anpassa sig till klimatförändringarna och till utveckling eller osäkerhet i samband med klimatförändringarna. Klimatresiliens utgör kapaciteten att hantera klimatrelaterade scope 1-utsläpp och dra nytta av klimatrelaterade möjligheter, inbegripet förmågan att reagera på och anpassa sig till omställningsrisker och fysiska risker. Ett företags klimatresiliens omfattar både dess strategiska motståndskraft och dess operativa motståndskraft mot klimatrelaterade förändringar, utveckling eller osäkerhet i samband med klimatförändringarna. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Klimatrelaterad möjlighet |
Potentiella positiva effekter för företaget i samband med klimatförändringarna. Insatser för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna kan medföra möjligheter för företagen. Klimatrelaterade möjligheter varierar beroende på region, marknad och bransch där ett företag är verksamt. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Klimatrelaterad fysisk risk (fysisk risk från klimatförändringarna) |
Risker till följd av klimatförändringarna som kan vara händelsestyrda (akuta) eller orsakas av långsiktiga (kroniska) förändringar av klimatmönstren. Akuta fysiska risker uppkommer genom särskilda faror, i synnerhet väderrelaterade händelser såsom stormar, översvämningar, bränder eller värmeböljor. Kroniska fysiska risker uppstår till följd av långsiktiga förändringar i klimatet, till exempel temperaturförändringar och deras effekter i form av stigande havsnivåer, minskad tillgång till vatten, förlust av biologisk mångfald och förändrad markproduktivitet. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Klimatrelaterad omställningsrisk |
Risker som uppkommer genom företagets omställning till en koldioxidsnål och klimattålig ekonomi. De innefattar vanligen politiska risker, juridiska risker, tekniska risker, marknadsrisker och risker för anseendet. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Kollektiva förhandlingar |
Alla förhandlingar mellan en arbetsgivare, en grupp arbetstagare eller en eller flera arbetsgivarorganisationer å ena sidan och en eller flera fackföreningar eller, i avsaknad av sådana, arbetstagarföreträdare som valts och godkänts av arbetstagarna i enlighet med nationella lagar och regler å andra sidan, för att
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Bekräftade fall (barn- och tvångsarbete och människohandel) |
Fall av barn- eller tvångsarbete eller människohandel som bevisligen har inträffat. Fall av barn- eller tvångsarbete eller människohandel som fortfarande är under utredning vid rapporteringsperiodens slut anses inte vara bekräftade fall. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Bekräftat fall av korruption eller mutor |
Ett fall av korruption eller mutor som bevisligen har inträffat. Fall av korruption eller mutor som fortfarande är under utredning vid rapporteringsperiodens slut anses inte vara bekräftade fall av korruption. Om en överträdelse ska anses bevisligen ha inträffat avgörs antingen av företagets regelefterlevnadsansvariga, eller någon som har en liknande befattning, eller av en myndighet. Det behöver inte ha bevisats i domstol. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Konsument |
Personer som förvärvar, konsumerar eller använder varor och tjänster för personligt bruk, antingen för eget eller för någon annans bruk, och inte för att sälja vidare eller i kommersiellt syfte, eller närings-, affärs-, hantverks- eller yrkesverksamhet. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Företagskultur |
I företagskulturen uttrycks mål genom värderingar och principer. Företagskulturen är en vägledning för företagets verksamhet genom gemensamma antaganden och normer, värderingar, verksamhetsmål eller etiska regler. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Korruption |
När anförtrodd makt utnyttjas för egen vinning, vilket kan ske på anstiftan av en person eller en organisation. Det kan ske form av smörjpengar, bedrägeri, utpressning, hemliga samförstånd eller penningtvätt. Det kan även vara när någon inom ramen för företagets affärsverksamhet till någon erbjuder eller från någon tar emot en gåva, ett lån, en avgift, en belöning eller någon annan fördel för att göra något som är ohederligt eller olagligt eller som utgör trolöshet mot huvudman. Det kan vara fördelar i form av pengar eller in natura, som gratis varor, gåvor, resor eller särskilda personliga tjänster som ges för att uppnå otillbörlig fördel eller som kan resultera i moralisk press att ta emot en sådan fördel. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Trovärdiga ombud |
Enskilda personer med tillräcklig erfarenhet av samröre med intressenter i en särskild region eller särskilt sammanhang (exempelvis kvinnliga jordbruksarbetare, urfolk eller migrerande arbetare) som på ett verkningsfullt sätt kan förmedla de farhågor som de sannolikt har. I praktiken kan dessa ombud vara icke-statliga organisationer för utveckling och mänskliga rättigheter, internationella fackföreningar eller lokala civilsamhällesorganisationer, inklusive trosbaserade organisationer. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Aktuella finansiella effekter |
Finansiella effekter för den aktuella rapporteringsperioden som redovisas i de primära finansiella rapporterna. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Drivkrafter för utfasning av fossila bränslen |
Samlade typer av begränsningsåtgärder såsom energieffektivitet, elektrifiering, övergång till andra bränslen, användning av förnybar energi, produktförändringar och utfasning av fossila bränslen i leveranskedjan som stämmer med företagets specifika åtgärder. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Avskogning |
Tillfällig eller permanent omvandling av skogsmark till icke-skogsmark, framkallad av människan (9). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Förstörelse av ekosystem eller skadat ekosystem |
Mänsklig påverkan över tid som resulterar i minskad biologisk mångfald och störningar i ekosystemets struktur, sammansättning och funktionsduglighet. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Beroenden |
Situationen för ett företag som är beroende av naturresurser, mänskliga och/eller sociala resurser för sina affärsprocesser. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Deponering i vatten och mark |
En mängd av ett ämne som har ansamlats i miljön, antingen i vatten eller i mark, och antingen som en konsekvens av regelbundna verksamheter eller genom incidenter eller avfallshantering från företag, oberoende av om denna ansamling sker på ett företags produktionsplats eller utanför. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Ökenspridning |
Markförstöring i torra, halvtorra och mindre fuktiga områden som en följd av olika faktorer, såsom klimatvariationer och mänsklig verksamhet. Ökenspridning omfattar inte befintliga öknars naturliga utvidgning. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Utsläpp av avloppsvatten |
Mängden spillvatten (i m3) eller ämnen (i kg BOD/d eller jämförbart mått) som tillförs/urlakas till en vattenförekomst från en punktkälla eller diffus källa. Med avloppsvattenutsläpp avses renat avloppsvatten som släpps ut från avloppsreningsverk. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Diskriminering |
Diskriminering kan förekomma direkt eller indirekt. Det är direkt diskriminering när en person behandlas mindre gynnsamt jämfört med hur andra i en liknande situation har, eller skulle ha, behandlats och när anledningen till detta är att personen i fråga tillhör en grupp med en viss egenskap som utgör en diskrimineringsgrund. Indirekt diskriminering är det när en till synes neutral regel missgynnar en person eller en grupp som har vissa gemensamma egenskaper. Det måste gå att visa att en grupp är diskriminerad av ett beslut i jämförelse med en annan grupp. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Dubbel väsentlighet |
Det finns två aspekter av dubbel väsentlighet, nämligen konsekventiell väsentlighet och finansiell väsentlighet. En hållbarhetsfråga uppfyller kriteriet för dubbel väsentlighet om den är väsentlig ur konsekvensperspektivet eller det finansiella perspektivet eller båda. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Produkters, komponenters eller materialets hållbarhet |
Produkters, komponenters och materials förmåga att förbli funktionsdugliga och relevanta när de används som avsett. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Ekologisk tröskel |
Den punkt då en relativt liten ändring av de yttre förhållandena orsakar en snabb förändring i ett ekosystem. När en ekologisk tröskel har passerats kan kanske inte ekosystemet längre återgå till sitt tillstånd genom sin egen inneboende resiliens. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Ekosystems omfattning |
Ett ekosystems storlek, där ekosystemet är ett sammanhängande område av ett visst ekosystemslag, bestående av ett antal karaktäristiska biotiska och abiotiska delar och deras samverkan. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Återställande av ekosystem |
Alla avsiktliga insatser för att påbörja eller påskynda återställning av ett skadat ekosystem. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Ekosystemtjänster |
Hur ekosystem ger nytta som utnyttjas för näringsverksamhet eller annan mänsklig verksamhet, samt den nytta som människan får från ekosystem. I millenniebedömningen av ekosystem delas ekosystemtjänsterna in i fyra typer: grundläggande, reglerande, försörjande och kulturella. I den gemensamma internationella klassificeringen av ekosystemtjänster klassificeras typer av ekosystemtjänster. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Ekosystem |
Ett dynamiskt komplex av växt-, djur- och mikroorganismsamhällen och deras icke-levande miljö som interagerar som en funktionell enhet. En typologi för ekosystem som finns i IUCN Global Ecosystem Typology 2.0. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Utsläpp |
Direkt eller indirekt utsläpp, från punktkällor eller diffusa källor av ämnen, vibrationer, värme eller buller till luft, vatten eller mark (10). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Anställd |
En person är anställd när det finns ett anställningsförhållande till ett företag enligt nationell lagstiftning eller praxis. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Slutanvändare |
Personer som är de sista, eller som är tänkta att vara de sista, att använda en viss vara eller tjänst. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Lika möjligheter |
Alla ska utan diskriminering ha samma möjligheter till utbildning, anställning, karriärutveckling och att hävda sin rätt utan att missgynnas på grund av kriterier som kön, etnisk tillhörighet, nationalitet, religion eller trosuppfattning, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Likabehandling |
Principen om likabehandling är en allmän princip i europeisk lagstiftning om att jämförbara situationer och alla individer i jämförbara situationer ska behandlas på samma sätt. I samband med ESRS S1 omfattar begreppet likabehandling även principen om icke-diskriminering, enligt vilken det inte får förekomma någon direkt eller indirekt diskriminering på grund av kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Finansiella effekter |
Effekter av risker och möjligheter som påverkar företagets finansiella ställning, finansiella resultat och kassaflöde på kort, medellång eller lång sikt. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Finansiell väsentlighet |
En hållbarhetsfråga är väsentlig ur ett finansiellt perspektiv om den medför risker eller möjligheter som påverkar (eller rimligen kan förväntas påverka) företagets finansiella ställning, finansiella resultat, kassaflöden, tillgång till finansiering eller kapitalkostnader på kort, medellång eller lång sikt. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Tvångsarbete |
Varje arbete eller tjänst som avfordras en person under hot om straff och till vars utförande ifrågavarande person icke erbjudit sig av fri vilja. I detta begrepp ingår alla situationer där personer på något sätt tvingas att utföra arbete, vilket kan var både ”slavarbete” i traditionell mening och modernare former av tvång i form av arbetskraftsexploatering, som kan inbegripa människohandel och modernt slaveri. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Fossila bränslen |
Icke-förnybara kolbaserade energikällor såsom fasta bränslen, naturgas och olja. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Fritt, på förhand inhämtat och välinformerat samtycke (FPIC) |
Det är ett uttryck för urbefolkningars rätt till självbestämmande över sina politiska, sociala, ekonomiska och kulturella prioriteringar. Det omfattar tre sammanhängande och kumulativa rättigheter för urbefolkningar, nämligen rätt att yttra sig, rätt att delta och rätt till sina marker, territorier och resurser. Fritt, på förhand inhämtat och välinformerat samtycke hänför sig till urbefolkningar och erkänns enligt internationell människorättslagstiftning, särskilt FN:s deklaration om ursprungsfolkens rättigheter. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Sötvatten |
Grundvatten och ytvatten, med en genomsnittlig årlig salthalt på < 0,5 ‰ (dvs. den gräns som anges i bilaga II till ramdirektivet för vatten). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Minskning av växthusgasutsläpp |
Minskning av företagets utsläpp inom scope 1, 2, 3 eller dess totala växtgasutsläpp i slutet av rapporteringsperioden, i förhållande till utsläppen under basåret. Utsläppsminskningar kan bl.a. uppkomma genom energieffektivitet, elektrifiering, utfasning av fossila bränslen bland leverantörerna, utfasning av fossila bränslen i elmixen, hållbar produktutveckling eller förändringar i rapporteringen av gränser eller verksamheter (t.ex. outsourcing, minskad kapacitet), förutsatt att de uppnås inom företagets egen verksamhet och i tidigare och senare led i värdekedjan. Upptag och utsläpp som undviks räknas inte som utsläppsminskningar. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Upptag och lagring av växthusgaser |
Med (antropogena) upptag menas upptag av växthusgaser från atmosfären till följd av medveten mänsklig verksamhet. Det innefattar att förstärka biologiska antropogena sänkor för koldioxid och använda kemisk ingenjörskonst för att uppnå upptag och lagring på lång sikt. Avskiljning och lagring av koldioxid från industri- och energirelaterade källor, som inte i sig tar bort koldioxid från atmosfären, kan avlägsna koldioxiden i atmosfären om det kombineras med bioenergiproduktion (bioenergi med avskiljning och lagring av koldioxid). Upptag kan bli föremål för reversering, dvs. alla tillfällen då lagrade växthusgaser förflyttar sig ut ur den avsedda lagringen och kommer tillbaka in i atmosfären. Om t.ex. en skog som odlats för att ta upp en viss mängd koldioxid råkar ut för en skogsbrand, blir de utsläpp som infångades i träden reverserade. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Global uppvärmningspotential (GWP) |
En faktor som beskriver strålningsdrivningseffekten (graden av skada på atmosfären) för en enhet av en viss växthusgas i förhållande till en enhet koldioxid. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Växthusgaser |
Gaser som är förtecknade i del 2 i bilaga V till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 (11). Dessa omfattar koldioxid (CO2), metan (CH4), dikväveoxid (N2O), svavelhexafluorid (SF6), kvävetrifluorid (NF3), fluorkolväten (HFC) och perfluorkolväten (PFC). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Klagomålsmekanism |
Alla standardiserade, statliga eller inte statliga, förfaranden inom eller utanför rättsväsendet, som intressenter kan använda sig av för att anmäla eller uppmärksamma missförhållanden och söka gottgörelse. Statliga klagomålsmekanismer, inom eller utanför rättsväsendet, kan vara domstolar, arbetsdomstolar, institutioner för mänskliga rättigheter, nationella kontaktpunkter för OECD:s riktlinjer för multinationella företag, ombudsmän, konsumentskyddsorgan, tillsynsmyndigheter eller myndigheter som tar emot klagomål eller anmälningar. Icke-statliga klagomålsmekanismer kan vara sådana som sköts av företaget självt, antingen på egen hand eller tillsammans med intressenter, till exempel klagomålsmekanismer på operativ nivå och kollektiva förhandlingar, inklusive mekanismer som inrättats genom kollektiva förhandlingar. Det kan även vara mekanismer som sköts av branschorganisationer, internationella organisationer, organisationer i civilsamhället eller sammanslutningar bestående av olika intressenter. Klagomålsmekanismer på operativ nivå sköts av organisationen själv, antingen på egen hand eller i samarbete med andra parter, och hit kan organisationens intressenter vända sig direkt. Genom dessa kan missförhållanden upptäckas och åtgärdas snabbt och direkt innan både skadan och missförhållandet hinner eskalera. De utgör även ett sätt för organisationen att få in information från de som är direkt berörda om huruvida den tillbörliga aktsamhet som man iakttar är effektiv. Enligt FN:s vägledande princip 31 måste klagomålsmekanismer, för att vara effektiva, vara legitima, tillgängliga, förutsebara, likvärdiga, öppna, förenliga med rättigheterna och en källa till fortsatt lärande. Utöver dessa kriterier bör klagomålsmekanismer på operativ nivå även bygga på samarbete och dialog för att vara effektiva. Det kan vara svårare för en organisation att bedöma effektivitet i klagomålsmekanismer där man själv deltar jämfört med mekanismer som man själv har inrättat. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Grundvatten |
Allt vatten som finns under markytan i den mättade zonen och som står i direkt kontakt med marken eller underliggande jordlager (12). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Livsmiljö |
Plats eller typ av område där en organism eller population förekommer naturligt. Betecknar även de miljöfaktorer som en viss art behöver eller artens ekologiska nisch. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Fragmentering av livsmiljöer |
Ett allmänt begrepp som beskriver ett antal processer, genom vilka livsmiljöer försvinner till följd av att sammanhängande livsmiljöer splittras upp i ett större antal mindre fläckar med mindre sammanlagd yta och som är avstängda från varandra genom andra livsmiljöer som ser annorlunda ut. Livsmiljöer kan fragmenteras genom naturliga processer (till exempel skogs- eller gräsbränder och översvämningar) eller på grund av människan (skogs- och jordbruk eller urbanisering). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Trakasserier |
En situation där ett oönskat beteende som har samband med en skyddad grund för diskriminering (t.ex. kön enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG (13), eller religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning enligt rådets direktiv 2000/78/EG (14)) förekommer och syftar till eller leder till att en persons värdighet kränks och att en hotfull, fientlig, förnedrande, förödmjukande eller kränkande stämning skapas. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Farligt avfall |
Avfall med en eller flera av de farliga egenskaper som förtecknas i bilaga III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG om avfall (15). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Sektorer med hög klimatpåverkan |
Sektorer som förtecknas i avsnitten A–H och avsnitt L i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 (16) (enligt definitionen i kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 (17)). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Effekter |
Den effekt som företaget har eller skulle kunna ha på miljön och på människor, däribland effekter på deras mänskliga rättigheter, kopplade till företagets egna verksamhet och i tidigare och senare led i dess värdekedja, inbegripet genom dess varor eller tjänster samt dess affärsförbindelser. Effekterna kan vara faktiska eller potentiella, negativa eller positiva, avsiktliga eller oavsiktliga och återkalleliga eller oåterkalleliga. De kan uppstå på kort, medellång eller lång sikt. Effekterna visar hur företaget bidrar, negativt eller positivt, till hållbar utveckling. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Påverkansfaktorer |
Alla faktorer som orsakar förändringar i naturen, antropogena tillgångar, naturens bidrag till människan och till god livskvalitet. De direkta faktorer som orsakar förändring kan vara både naturliga och antropogena, och de kan medföra direkta fysiska (på mekanisk eller kemisk väg eller genom buller eller ljus med mera) och beteendepåverkande konsekvenser för naturen. Det kan vara faktorer såsom klimatförändringar, förorening, olika typer av förändrad markanvändning, invasiva främmande arter och exploatering. Indirekta påverkansfaktorer verkar utan att märkas genom att de förändrar eller påverkar de direkta faktorerna (genom att påverka deras nivå, riktning eller hastighet), liksom andra indirekta faktorer. Samverkan mellan indirekta och direkta faktorer ger upphov till olika kedjor med förhållanden, tillskrivningar och konsekvenser, som kan variera i typ, intensitet, varaktighet och avstånd. Dessa förhållanden kan även leda till olika typer av effekter på andra områden. Globalt finns det indirekta ekonomiska, demografiska, politiska, tekniska och kulturella faktorer som påverkar. Bland de indirekta påverkansfaktorerna uppmärksammas särskilt den roll som institutioner spelar (både formella och informella) och hur produktions-, försörjnings- och konsumtionsmönster påverkar naturen samt hur naturen gynnar människan och hennes livskvalitet. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Konsekventiell väsentlighet |
En hållbarhetsfråga är väsentlig ur ett konsekvensperspektiv när den hänför sig till företagets väsentliga, faktiska eller potentiella, positiva eller negativa konsekvenser för människor eller miljön på kort, medellång och lång sikt. En hållbarhetsfråga som är väsentlig ur ett konsekvensperspektiv innefattar konsekvenser som är kopplade till företagets egen verksamhet och i tidigare och senare led i dess värdekedja, även genom dess produkter och tjänster, samt genom dess affärsförbindelser. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Incident |
En rättslig åtgärd eller anmälan som företaget eller en behörig myndighet får in genom ett formellt förfarande, eller ett fall av bristande efterlevnad som företaget har upptäckt genom fastställda förfaranden. Det kan röra sig om fastställda förfaranden för att upptäcka bristande efterlevnad, revisioner av ledningssystem, formella kontrollrutiner eller klagomålsmekanismer. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Förbränning |
Avfall som bränns i hög temperatur under kontrollerade former med eller utan energiåtervinning. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Oberoende styrelseledamot |
Styrelseledamöter som utövar en oberoende bedömning utan extern påverkan eller intressekonflikter. Oberoende innebär i allmänhet utövandet av objektiva, förutsättningslösa bedömningar. När det används som mått för att bedöma om det föreligger oberoende, eller för att kategorisera en icke-verkställande ledamot i förvaltnings-, lednings- och tillsynsorganen eller deras kommittéer som oberoende, innebär det att det saknas ett intresse, en ståndpunkt, en förbindelse eller ett förhållande som, när det bedöms ur en rimlig och informerad tredje parts perspektiv, som sannolikt medför en otillbörlig påverkan eller orsakar snedvridningar vid beslutsfattandet. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Urbefolkningar |
Det finns inte någon enhetlig definition av urbefolkningar på internationell nivå. I praktiken har de internationella organen ett enhetligt synsätt på vilka grupper som kan betraktas som urbefolkningar och bör åtnjuta särskilt skydd som sådana. Ett viktigt kriterium för att definiera urbefolkningar är deras anknytning till ett traditionellt område, enligt definitionen i artikel 1 i ILO:s konvention nr 169, där det anges att konventionen är tillämplig på ”a) stamfolk i självständiga länder vilkas sociala, kulturella och ekonomiska förhållanden särskiljer dem från andra i den nationella gemenskapen och vilkas status regleras helt eller delvis av deras egna seder eller traditioner eller av särskilda lagar och regelsystem, b) folk i oberoende länder som betraktas som urfolk på grund av att de härstammar från befolkningar som bebodde landet, eller ett geografiskt område som landet tillhör, vid tiden för erövring eller kolonisation eller upprättande av de nuvarande statsgränserna och som, oberoende av sin rättsliga ställning, bevarar någon av, eller alla, sina egna sociala, ekonomiska, kulturella och politiska institutioner”. I artikel 1.2 i ILO:s konvention nr 169 anges även att ”[s]jälvidentifiering som urbefolkning eller stam ska betraktas som ett grundläggande kriterium för att fastställa vilka grupper som omfattas av bestämmelserna i denna konvention.” |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Indirekta växthusgasutsläpp |
Växthusgasutsläpp som är en konsekvens av en enhets verksamhet, men äger rum vid källor som en annan enhet äger eller kontrollerar. Indirekta utsläpp är en kombination av scope 2-växthusgasutsläpp och scope 3-växthusgasutsläpp. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Anläggning |
En stationär teknisk enhet inom vilken en eller flera verksamheter utförs som kan ha effekt på utsläpp och förorening. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Internt koldioxidpris |
Det pris som ett företag använder för att bedöma de finansiella följderna vid förändringar av investeringar, produktion och konsumtionsmönster, samt potentiella tekniska framsteg och framtida utsläppsminskningskostnader. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Internt system för koldioxidprissättning |
Ett organisatoriskt arrangemang som gör att ett företag kan tillämpa koldioxidpriser vid strategiskt och operativt beslutsfattande. Det finns två typer av interna koldioxidpriser som företagen vanligen använder. Den första typen är ett skuggpris, som är en teoretisk kostnad eller ett belopp som företaget inte debiterar men som kan användas för att bedöma de ekonomiska följderna eller kompromisserna för sådant som riskkonsekvenser, nyinvesteringar, nettonuvärde för projekt och kostnad/nytta för olika initiativ. Den andra typen är en intern skatt eller avgift, som är ett koldioxidpris som debiteras en affärsverksamhet, produktlinje eller annan affärsenhet på grundval av dess växthusgasutsläpp (dessa interna skatter eller avgifter liknar internprissättning inom företaget). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Invasiv eller främmande art |
Art som genom människans handlingar införs och/eller sprids till ett område utanför sin naturliga utbredning och som där blir ett hot mot den biologiska mångfalden, livsmedelstryggheten och människors hälsa och livsbetingelser. Med främmande menas att arten har införts i ett område utanför sin naturliga utbredning där den är en ”främling” (motsats till inhemsk). Med invasiv menas att arten tenderar att breda ut sig och förändra ekosystemen där den har införts. En art kan därmed vara främmande utan att vara invasiv, och arter som är inhemska i en region kan börja öka och bli invasiva utan att vara främmande. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Viktigt område för biologisk mångfald |
Områden som väsentligen bidrar till att den biologiska mångfalden i terrestra, limniska och marina ekosystem bevaras globalt. Områden klassificeras som viktiga områden för biologisk mångfald om de uppfyller ett eller flera av elva kriterier, uppdelade i de fem kategorierna hotad biologisk mångfald, geografiskt begränsad biologisk mångfald, ekologisk integritet, biologiska processer och omöjlighet att ersätta. Världsdatabasen för dessa viktiga områden för biologisk mångfald hanteras av BirdLife International på uppdrag av KBA Partnership. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Markförstöring |
De många olika processer som leder till minskning eller förlust av biologisk mångfald, ekosystemfunktioner och den nytta som dessa ger människan, och här ingår förstöring av alla terrestra ekosystem. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Deponering |
En upplagsplats för avfall på eller i jorden (18). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
(Förändrat) terrestert system |
Markkomponenten i jordsystemet och i dem ingår alla processer och all verksamhet som är kopplad till hur människan använder marken. Här ingår till exempel tillförsel och arrangemang av socioekonomiskt, tekniskt och organisatoriskt slag, liksom den nytta vi får av marken och de oavsiktliga sociala och ekologiska resultaten av samhällelig verksamhet. I de terrestra systemen ingår både markanvändning (verksamhet, arrangemang och tillförsel som förknippas med markanvändning) och marktäcke (markens olika fysiska egenskaper som kan ses genom jordobservationer). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
(Förändrad) markanvändning |
Människans användning av ett visst område för vissa syften (som bostäder, jordbruk, rekreation eller industri). Påverkas av marktäcket men är inte samma sak som marktäcke. Med förändrad markanvändning avses en förändring i hur mark används eller förvaltas av människan som kan leda till förändrat marktäcke. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Legitimt utsedda företrädare |
Enskilda personer som enligt lag eller praxis anses vara legitimt utsedda företrädare, som valda fackliga förtroendemän när det gäller arbetstagare, eller andra liknande fritt utsedda företrädare för påverkade intressenter. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Inflytande |
Företagets möjligheter att få andra parter att förändra otillbörliga metoder som medför negativa hållbarhetsrelaterade effekter. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Lobbyverksamhet |
Verksamhet som bedrivs i syfte att påverka utformningen och genomförandet av politik och lagstiftning eller beslutsprocesser i regering, statliga institutioner, tillsynsmyndigheter, andra myndigheter, EU:s institutioner, verk, standardiseringsorgan eller andra organ. Denna verksamhet kan bestå av följande (men även annat):
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Inlåsta växthusgasutsläpp |
Uppskattningar av framtida växthusgasutsläpp som sannolikt kommer att orsakas av ett företags viktiga tillgångar eller produkter när de säljs inom sin verksamma livslängd. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Beständighet |
En beständig produkt är utformad för underhåll och hållbarhet så att den i stor utsträckning och i praktiken kan användas längre tid än vad som är vanligt i branschen på ett sådant sätt att den kan behandlas cirkulärt när den har nått slutet av sin livslängd. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Marina resurser |
Biologiska och icke-biologiska resurser som finns i haven och oceanerna. Detta omfattar exempelvis djuphavsmineraler, grus och fisk- och skaldjursprodukter. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Väsentliga möjligheter |
Hållbarhetsrelaterade möjligheter med positiva finansiella effekter som väsentligt påverkar (eller rimligen kan förväntas påverka) företagets kassaflöden, tillgång till finansiering eller kapitalkostnad på kort, medellång eller lång sikt. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Väsentliga risker |
Hållbarhetsrelaterade risker med negativa finansiella effekter som väsentligt påverkar (eller rimligen kan förväntas påverka) företagets kassaflöden, tillgång till finansiering eller kapitalkostnad på kort, medellång eller lång sikt. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Väsentlighet |
En hållbarhetsfråga är väsentlig om den uppfyller definitionen för konsekventiell väsentlighet, finansiell väsentlighet eller bådadera. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Mått |
Kvalitativa och kvantitativa indikatorer som företaget använder för att mäta och rapportera hur ändamålsenligt man uppfyller sina hållbarhetsrelaterade policyer och mål över tid. Mått utgör också underlag för att mäta företagets prestation med avseende på påverkade personer, miljön och företaget. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Mikroplast |
Små plastbitar, vanligtvis mindre än 5 mm. Det finns en växande mängd mikroplaster i miljön, inklusive i havet, samt i livsmedel och dricksvatten. När mikroplasterna väl har kommit ut i naturen bryts de inte ned biologiskt och har en tendens att ansamlas, såvida de inte är särskilt utformade för att brytas ned biologiskt i den öppna miljön. Biologisk nedbrytbarhet är ett komplicerat fenomen, särskilt i den marina miljön. Det finns en växande oro över förekomsten av mikroplaster i olika delar av miljön (såsom vatten), deras inverkan på miljön och potentiellt på människors hälsa. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Minimikrav för upplysningar |
Genom ett minimikrav för upplysningar fastställs vilket innehåll företaget måste inkludera i informationen när det rapporterar om policyer, åtgärder, mått eller mål, antingen enligt ett upplysningskrav i en ESRS eller på enhetsspecifik basis. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Naturresurser |
Naturtillgångar (råvaror) som uppträder i naturen och som kan användas för ekonomisk produktion eller konsumtion. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Naturbaserade lösningar |
Åtgärder för att skydda, bevara, återställa, på ett hållbart sätt använda och förvalta naturliga eller modifierade ekosystem på land, i sötvatten, på kuster och i hav, och som hanterar sociala, ekonomiska och miljömässiga utmaningar på ett effektivt och anpassbart sätt, samtidigt som människors välbefinnande, ekosystemtjänster, resiliens och fördelar för den biologiska mångfalden upprätthålls. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Nettonollutsläppsmål |
Att fastställa ett nettonollutsläppsmål på företagsnivå som är anpassat efter att uppfylla samhälleliga klimatmål innebär
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Icke-anställda |
Icke-anställda i ett företags egna arbetskraft kan vara både enskilda uppdragstagare som utför arbete för företaget (egenföretagare) och personer som tillhandahålls genom bemanningsföretag (Nace-kod N78). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Icke-förnybar energi |
Energi som inte kan identifieras som härledd från förnybara källor. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Operativ kontroll |
Operativ kontroll (över en enhet, anläggning, verksamhet eller tillgång) är en situation där företaget har möjlighet att styra enhetens, anläggningens, verksamhetens eller tillgångens operativa verksamhet och relationer. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Möjligheter |
Hållbarhetsrelaterade möjligheter med positiva finansiella effekter. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Övertid |
De timmar som en medarbetare faktiskt arbetar utöver den arbetstid som är fastlagd i medarbetarens avtal. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Egen arbetskraft/egna medarbetare |
Medarbetare som är anställda av företaget (anställda) och medarbetare som inte anställda utan antingen är enskilda uppdragstagare som utför arbete för företaget (egenföretagare) eller personer som tillhandahålls genom bemanningsföretag (Nace-kod N78). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Ämnen som bryter ned ozonskiktet |
Ämnen som anges i Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Förpackning |
Alla produkter som framställs av material av något slag och som används för att innehålla, skydda, hantera, leverera och exponera varor, från råmaterial till slutlig produkt och från producent till användare och konsument (19). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Ersättning |
Den gängse grund- eller minimilönen samt all övrig ersättning i form av kontanter eller naturaförmåner som arbetstagaren får, direkt eller indirekt (lönetillägg eller rörliga ersättningar), av sin arbetsgivare på grund av anställningen. Lönenivå: årslön brutto och motsvarande timlön brutto. Medianlönenivå: nivån på lönen för den arbetstagare som ligger i mitten av lönefältet, där hälften av arbetstagarna tjänar mer och hälften tjänar mindre. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Personer med funktionsnedsättning |
Personer som varaktigt har nedsatt fysisk, psykisk, intellektuell eller sensorisk förmåga, som i samspel med olika hinder kan hindra dem från att fullt ut och effektivt delta i samhället på lika villkor som andra. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Fysiska risker |
All global näringsverksamhet är beroende av att jordsystemen fungerar, som stabilitet i klimatet och ekosystemtjänsterna, till exempel för att erhålla biomassa (råvaror). Naturrelaterade fysiska risker är ett direkt resultat av en organisations beroende av naturen. Fysiska risker uppstår när naturliga system rubbas, på grund av klimathändelser (till exempel extrema väderhändelser som torka), geologiska händelser, (till exempel seismiska händelser som jordbävningar) eller händelser eller förändringar i ekosystemens balans, som i jordmånskvaliteten eller den marina ekologin, som påverkar de ekosystemtjänster som en organisation är beroende av. Riskerna kan vara akuta eller kroniska, eller både och. Naturrelaterade fysiska risker uppstår som en följd av förändringar i de biotiska (levande) och abiotiska (icke-levande) faktorerna som behövs för sunda, välfungerande ekosystem. Fysiska risker är ofta specifika för en plats. Naturrelaterade fysiska risker är ofta förknippade med klimatrelaterade fysiska risker. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Planetära gränser |
Genom detta begrepp går det att beräkna hur mycket utrymme människan har att verka på för att vår jord ändå ska fortsätta att fungera. Det går att kvantifiera gränsen för varje större process i jordsystemen som inte bör överskridas om vi ska undvika en global miljöförändring som vi inte klarar av. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Policy |
En uppsättning eller ram med allmänna syften och hanteringsbeslut som företaget använder för beslutsfattande. Genom en policy genomförs företagets strategi eller hanteringsbeslut i en väsentlig hållbarhetsfråga. Varje policy ligger under en eller flera definierade personers ansvar, har sitt tillämpningsområde specificerat, samt innehåller ett eller flera syften (som i tillämpliga fall kopplas till mätbara mål). En policy valideras och ses över enligt företagets tillämpliga regler för bolagsstyrning. En policy genomförs genom åtgärder eller handlingsplaner. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Förorening |
Ett ämne, vibration, värme, buller, ljus eller annan förorening i luft, vatten eller mark som kan skada människors hälsa eller miljön, medföra skador på materiell egendom eller medföra skador på eller försvåra möjligheterna att dra nytta av de fördelar naturen erbjuder eller annan legitim användning av miljön[ (20). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Föroreningar |
Direkt eller indirekt överföring genom mänsklig verksamhet av ämnen, vibrationer, värme eller buller till luft, vatten eller mark, som kan skada människors hälsa eller kvaliteten på miljön, medföra skador på materiell egendom, medföra skador på eller försvåra möjligheterna att dra nytta av de fördelar naturen erbjuder eller annan legitim användning av miljön (21). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Förorening av mark |
Överföring till mark – oberoende av om denna överföring sker på ett företags produktionsplats eller utanför, eller genom användning av företagets produkter och/eller tjänster – genom mänsklig verksamhet av ämnen, vibrationer, värme eller buller som kan skada människors hälsa eller kvaliteten på miljön, medföra skador på materiell egendom, medföra skador på eller försvåra möjligheterna att dra nytta av de fördelar naturen erbjuder eller annan legitim användning av miljön (22). Till markföroreningar räknas oorganiska föroreningar, långlivade organiska föroreningar, bekämpningsmedel, kväve- och fosforföreningar osv. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Skyddat område |
Ett tydligt avgränsat geografiskt område, som är skyddat, fastställt och förvaltat enligt lag eller med andra ändamålsenliga medel, för att naturen och tillhörande ekosystemtjänster och kulturella värden ska bevaras. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Inköpt eller förvärvad elektricitet, värme, ånga eller kylning |
När företaget har fått sin el, värme, ånga eller kylning från en tredje part. Termen ”förvärvad” återspeglar omständigheter då ett företag kanske inte direkt köper in elektricitet (t.ex. är hyresgäst i en byggnad), men där energin tas in på företagets anläggning för att användas. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Råvara |
Primärt eller sekundärt råmaterial som används för att producera en produkt. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Erkända kvalitetsstandarder för koldioxidkrediter |
Kvalitetsstandarder för koldioxidkrediter som kan verifieras av oberoende tredje parter, som gör krav och projektrapporter offentligt tillgängliga och som minst säkerställer additionalitet, permanens och undvikande av dubbelräkning samt ger regler för beräkning, övervakning och kontroll av projektets utsläpp och upptag av växthusgaser. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Arbetsrelaterade ohälsofall som måste registreras |
Arbetsrelaterad skada eller ohälsa som leder till
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Återvinning |
Varje förfarande vars främsta resultat är avfall som har ett nyttigt ändamål, genom att det antingen vid anläggningen eller i samhället i stort ersätter annat material som i annat fall skulle ha använts för ett visst syfte eller förbereds för detta syfte (23). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Materialåtervinning |
Varje form av återvinningsförfarande genom vilket avfallsmaterial upparbetas till produkter, material eller ämnen, antingen för det ursprungliga ändamålet eller för andra ändamål. Detta omfattar upparbetning av organiskt material men inte energiåtervinning och upparbetning till material som ska användas som bränsle eller fyllmaterial. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Förnyelse av resurser |
Att främja naturens förmåga till självförnyelse i syfte att återaktivera ekologiska processer som har skadats eller överexploaterats av människan. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Gottgörelse |
Att motverka negativa konsekvenser. Exempel: Genom ursäkter, ekonomisk eller annan kompensation, förebyggande åtgärder mot skada genom förbudsföreläggande eller garantier om att skadlig verksamhet inte ska upprepas, påföljder (straffrättsliga eller utdömda av myndighet, såsom böter) eller återställande. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Förnybar energi |
Energi från förnybara, icke-fossila energikällor, nämligen vindenergi, solenergi (termisk solenergi och fotovoltaisk solenergi) och geotermisk energi, omgivningsenergi, tidvattensenergi, vågenergi och annan havsenergi, vattenkraft, biomassa, deponigas, gas från avloppsreningsverk samt biogas (24). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Förnybara material |
Material som kommer från resurser som snabbt fylls på genom ekologiska kretslopp och jordbruksprocesser så att de ekosystemtjänster som dessa resurser och andra sammankopplade resurser ger inte hotas utan kan användas av kommande generationer. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Resursinflöden |
Resurser som kommer in i ett företags anläggningar. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Resursutflöden |
Resurser som lämnar ett företags anläggningar. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Optimerad resursanvändning |
Att utforma, framställa och distribuera material och produkter med målet att de ska kunna användas så länge som möjligt till sitt högsta värde. Ekodesign och design för lång livslängd, reparation, återanvändning i ursprungligt eller nytt syfte, isärmontering och återtillverkning är exempel på verktyg för optimerad resursanvändning. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Återanvändning |
Varje förfarande som innebär att produkter och komponenter som inte är avfall återanvänds i samma syfte för vilket de ursprungligen var avsedda. Detta kan omfatta rengöring och mindre justeringar för att förbereda produkterna eller komponenterna för nästa användning utan några större ändringar. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Avrinningsområde |
Landområde från vilket all ytvattenavrinning strömmar genom en sekvens av åar, floder och, möjligen, sjöar till havet vid ett enda flodutlopp, eller vid en enda flodmynning eller ett enda delta. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Risker |
Hållbarhetsrelaterade risker med negativa finansiella effekter relaterade till miljö, samhällsansvar eller bolagsstyrning som kan ha negativ påverkan på företagets finansiella ställning, ekonomiska resultat, kassaflöden, tillgång till finansiering eller kapitalkostnader på kort, medellång eller lång sikt. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Scenario |
En plausibel beskrivning av hur framtiden kan utvecklas på grundval av en samstämmig och internt konsekvent uppsättning antaganden om viktiga drivkrafter (t.ex. teknisk förändringstakt, priser) och förbindelser. Lägg märke till att scenarier vare sig är förutsägelser eller prognoser utan används för att ge en bild av följderna av utveckling och åtgärder. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Scenarioanalys |
En process för att identifiera och bedöma en serie potentiella utfall av framtida händelser under osäkra förhållanden. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Scope 1-växthusgasutsläpp |
Direkta utsläpp av växthusgaser från källor som företaget äger eller kontrollerar. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Scope 2-växthusgasutsläpp |
Indirekta utsläpp från produktionen av inköpt eller förvärvad elektricitet, ånga, värme och kylning som företaget förbrukar. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Scope 3-växthusgasutsläpp |
Alla indirekta utsläpp av växthusgaser (som inte omfattas av scope 2-växthusgasutsläpp) som inte sker i det rapporterande företagets värdekedja, inklusive utsläpp både i tidigare och senare led. Scope 3-växthusgasutsläpp kan delas upp i scope 3-kategorier. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Scope 3-kategori |
En av de 15 typer av scope 3-växthusgasutsläpp som identifieras i GHG Protocol Corporate Standard och beskrivs i detalj i GHG Protocol Corporate Value Chain (Scope 3) Accounting and Reporting Standard (antaget från GHG Protocol Corporate Value Chain (Scope 3) Accounting and Reporting Standard, Glossary (version 2011). Företag som väljer att redovisa sina utsläpp inom scope 3 på grundval av kategorierna av indirekta växthusgasutsläpp i ISO 14064-1:2018 kan också hänvisa till den kategori som definieras i paragraf 5.2.4 (där indirekta växthusgasutsläpp från importerad energi utelämnas) i ISO 14064-1:2018. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Känsliga uppgifter |
Känsliga uppgifter definieras i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/697 (25) om inrättande av Europeiska försvarsfonden. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Plats |
Lokaliseringen av en eller flera fysiska anläggningar. Om det finns mer än en fysisk anläggning från samma eller olika ägare eller verksamhetsutövare och viss infrastruktur och vissa anläggningar delas, kan hela det område där den fysiska anläggningen är belägen utgöra en plats. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Social dialog |
Alla typer av förhandlingar, samråd eller helt enkelt informationsutbyte mellan företrädare för staten, arbetsgivare, deras organisationer och arbetstagarföreträdare har om frågor av gemensamt intresse inom finans- och socialpolitiken. Dialogen kan ske mellan tre parter, där staten ingår som en officiell part i dialogen, eller som dialog endast mellan arbetstagarföreträdare och företagsledning (eller fackföreningar och arbetsgivarorganisationer). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Socialt skydd |
Åtgärder som ska minska och förebygga fattigdom och sårbarhet genom hela livet. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Mark |
Det översta lagret av jordskorpan mellan berggrunden och ytan. Marken består av mineralpartiklar, organiskt material, vatten, luft och levande organismer (26). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Markförstöring |
Markens minskande förmåga att tillhandahålla ekosystemvaror och ekosystemtjänster, så som intressenterna vill. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Hårdgörning av marken |
Marktäckning på ett sätt som gör det täckta området ogenomträngligt (t.ex. en väg). Denna ogenomtränglighet kan medföra miljöpåverkan enligt beskrivningen i kommissionens förordning (EU) 2018/2026 (27). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Specifika belastningar |
Den föroreningsmassa som frisläpps per tillverkad produktmassa. Specifika belastningar gör det möjligt att jämföra anläggningarnas miljöprestanda oberoende av deras olika produktionsvolymer och påverkas inte av blandning eller utspädning (28). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Kontakt med intressenter |
Fortlöpande process för samröre och dialog mellan företaget och dess intressenter som gör att företaget får kännedom om, och förståelse för, intressenternas intressen och farhågor och möjlighet att ta itu med dem. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Intressenter |
De som kan påverka eller påverkas av företaget. Det finns följande två huvudgrupper av intressenter:
Vissa intressenter, men inte alla, kan tillhöra båda grupperna. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Ämnen |
Ett kemiskt grundämne och föreningar av detta, med undantag för följande ämnen:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Ämnen som inger betänkligheter |
Ett ämne som
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Ämnen som inger mycket stora betänkligheter (SVHC-ämnen) |
Ämnen som uppfyller de kriterier som fastställs i artikel 57 i förordning (EG) nr 1907/2006 (Reach) och har identifierats i enlighet med artikel 59.1 i den förordningen. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Leverantör |
Enhet i tidigare led i företagets leveranskedja som tillhandahåller en vara eller tjänst som företaget använder för att producera sina varor eller tjänster. Leverantörer kan ha en direkt (direktleverantör) eller indirekt affärsförbindelse med företaget. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Leveranskedja |
Hela raden av aktiviteter eller processer som utförs av enheter i tidigare led än företaget, som tillhandahåller produkter eller tjänster som används för att utveckla och producera företagets egna produkter eller tjänster. Hit hör enheter i tidigare led med vilka företaget har en direkt förbindelse (direktleverantör) och enheter med vilka företaget har en indirekt affärsförbindelse. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Ytvatten |
Inlandsvatten utom grundvatten, vatten i övergångszon och kustvatten utom när det gäller kemisk status då det även ska inbegripa territorialvatten (35). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Hållbarhetsfrågor |
Miljö, sociala rättigheter och mänskliga rättigheter (samhällsansvar) samt (bolags)styrningsfaktorer, däribland hållbarhetsfaktorer som definieras i artikel 2.24 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 (36). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Hållbarhetsförklaring |
Det särskilda avsnitt i företagets förvaltningsberättelse där informationen om hållbarhetsfrågor som utarbetats i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (37) och ESRS presenteras. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Hållbarhetsrelaterade möjligheter |
Osäkra miljö-, samhällsansvars- eller bolagsstyrningsrelaterade händelser eller omständigheter som, om de inträffar, skulle kunna ha en potentiell väsentlig positiv effekt på företagets affärsmodell eller dess strategi för dess förmåga att uppnå sina mål och målsättningar och skapa värde, och därför kan påverka företagets beslut och beslut från partner med vilka det har affärsförbindelser med avseende på hållbarhetsfrågor. Som alla andra möjligheter mäts hållbarhetsrelaterade möjligheter som en kombination av en konsekvens storlek och sannolikheten för att den inträffar. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Hållbarhetsrelaterade risker |
Osäkra miljö-, samhällsansvars- eller bolagsstyrningsrelaterade händelser eller omständigheter som, om de inträffar, skulle kunna ha en potentiell väsentlig negativ effekt på företagets affärsmodell eller dess strategi för dess förmåga att uppnå sina mål och målsättningar och skapa värde, och därför kan påverka företagets beslut och beslut från affärsförbindelser med avseende på hållbarhetsfrågor. Som alla andra risker utgör hållbarhetsrelaterade risker kombinationen av en konsekvens storlek och sannolikheten för att den inträffar. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Hållbarhetsrelaterade konsekvenser |
Den effekt som företaget har eller skulle kunna ha på miljön och på människor, däribland effekter på deras mänskliga rättigheter, till följd av företagets verksamheter eller affärsförbindelser. Effekterna kan vara faktiska eller potentiella, negativa eller positiva, kortsiktiga, medellånga eller långsiktiga, avsiktliga eller oavsiktliga och återkalleliga eller oåterkalleliga. Effekterna visar hur företaget bidrar, negativt eller positivt, till hållbar utveckling. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Systemrisker |
Risker för att hela systemet ska kollapsa och inte endast olika delar i det. Dessa risker består av knappt märkbara kritiska brytpunkter som tillsammans indirekt kan leda till stora kollapser med dominoeffekter, där fysiska risker och omställningsrisker ger upphov till andra risker (spridningseffekter) och så vidare, och där en förlust sätter igång en kedja av andra förluster, och systemet inte klarar av att återställa balansen efter att ha utsatts för påfrestning. Ett exempel är förlust av en nyckelart, som havsuttern, som har stor betydelse för ekosystemets sammansättning. När jakt på havsutter ledde till att den nästan utrotades på 1900-talet blev det obalans i kustekosystemet och framställningen av biomassa minskade kraftigt. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Mål |
Mätbara, utfallsinriktade mål som företaget avser att uppnå med avseende på väsentliga konsekvenser, risker eller möjligheter. De kan fastställas frivilligt av företaget eller härröra från rättsliga krav på företaget. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Hotade arter |
Utrotningshotade arter, inklusive flora och fauna, som anges på den europeiska rödlistan eller IUCN:s rödlista, enligt avsnitt 7 i bilaga II till kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2139. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Utbildning |
De aktiviteter som företaget anordnar för att medarbetarna ska upprätthålla och/eller förbättra sin kompetens och kunskapsnivå. Utbildning kan ske på olika sätt, t.ex. på plats eller på internet. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Omställningsplan |
En särskild typ av åtgärdsplan som företaget antar med avseende på ett strategiskt beslut och som behandlar
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Omställningsplan för begränsning av klimatförändringarna |
En del av företagets övergripande strategi med en beskrivning av mål, åtgärder och resurser för sin omställning till en mer koldioxidsnål ekonomi, däribland åtgärder såsom att minska dess växthusgasutsläpp och med målet att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5 °C samt klimatneutralitet. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Omställningsrisker |
Risker som uppstår när organisationers eller investerares strategi och förvaltning inte anpassas efter ändringar i lagar, politik och det samhälle där de verkar. Sådant som görs för att det som skadar klimatet eller naturen ska stoppas eller för att naturen ska återställas efter skador, som politiska åtgärder, ny teknik, förändrade marknader, rättsprocesser och förändrad efterfrågan bland konsumenter, är sådant som kan leda till att omställningsrisker uppstår eller förändras. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Användare |
Användare av hållbarhetsförklaringar är primära användare av finansiell rapportering för allmänna syften (befintliga och potentiella investerare, långivare och andra borgenärer, däribland tillgångsförvaltare, kreditinstitut, försäkringsföretag), samt andra användare, inklusive företagets affärspartner, fackföreningar och arbetsmarknadens parter, civilsamhället och icke-statliga organisationer, statliga förvaltningar, analytiker och akademiker. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Värdekedja |
Hela raden med aktiviteter, resurser och förbindelser som har samband med företagets affärsmodell och den externa miljö där det är verksamt. En värdekedja innefattar de verksamheter, resurser och förbindelser som företaget använder och förlitar sig på för att skapa sina produkter eller tjänster, från idéstadiet till leverans, konsumtion och avslutad livslängd. Till relevanta verksamheter, resurser och förbindelser hör
Värdekedjan innefattar aktörer i tidigare och senare led än företaget. Aktörer i tidigare led än företaget (t.ex. leverantörer) tillhandahåller produkter eller tjänster som används för att utveckla företagets produkter eller tjänster. Enheter i senare led än företaget (t.ex. distributörer, kunder) tar emot produkter eller tjänster från företaget. I ESRS används begreppet värdekedja i singularis, även om det medges att företag kan ha flera värdekedjor. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Medarbetare i värdekedjan |
En person som utför arbete i företagets värdekedja oavsett om det finns något avtalsförhållande till företaget och oavsett hur det avtalsförhållandet ser ut. I ESRS omfattar omfattningen av arbetstagare i värdekedjan alla arbetstagare i företagets värdekedja i tidigare och senare led som påverkas eller kan påverkas väsentligt av företaget. Detta omfattar konsekvenser som är kopplade till företagets egen verksamhet och värdekedjan, inbegripet genom dess produkter eller tjänster, samt genom dess affärsförbindelser. Detta omfattar alla medarbetare som inte ingår i den egna arbetskraften (den egna arbetskraften består av personer som har ett anställningsförhållande till företaget (anställda) icke-anställda, som antingen är enskilda uppdragstagare som utför arbete för företaget (egenföretagare) eller personer som tillhandahålls genom bemanningsföretag (Nace-kod N78). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Lön |
Bruttolönen, utan rörliga delar som övertidsersättning och prestationsersättningar och utan olika slag av tillägg om de inte är garanterade. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Avfall |
Ämne eller föremål som innehavaren gör sig av med eller avser eller är skyldig att göra sig av med (38). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Avfallshierarki |
Prioriteringsordning för förebyggande och hantering av avfall (39):
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Avfallshantering |
Insamling, transport, återvinning och bortskaffande av avfall, inklusive kontroll av sådan verksamhet och efterbehandling av deponier, inklusive åtgärder som handlaren eller mäklaren vidtar (40). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Spillvatten |
Vatten som på grund av sin kvalitet eller kvantitet eller tidsaspekter inte längre har något direkt värde för det syfte som det har använts i eller för det syfte som det genererades för att uppnå. Spillvatten från en användare kan vara till användning för en annan användare någon annanstans. Kylvatten anses inte vara spillvatten. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Vattenförbrukning |
Den mängd vatten som tas in inom ett företags område (eller anläggning) och som inte släpps ut i vattenmiljön igen eller överförs till en tredje part under rapporteringsperioden. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Utsläpp av vatten |
Den sammanlagda mängd avloppsvatten och annat vatten som lämnar ett företags område antingen genom att släppas ut i yt- eller grundvattnet eller överföras till tredje parter under redovisningsperioden. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Vattenintensitet |
Ett mått på förhållandet mellan en mängdenhet vatten och en produktionsenhet (till exempel produkter eller försäljningsintäkter). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Återvinning och återanvändning av vatten. |
Vatten och spillvatten (renat eller inte renat) som har använts mer än en gång innan det släpps ut från ett företag eller en delad anläggning, så att efterfrågan på vatten minskar. Det kan vara i samma process (återvunnet) eller i andra processer inom samma anläggning (egen eller delad med andra företag) eller annan anläggning som tillhör företaget (återanvänt). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Vattenbrist |
Volymetriskt överflöd eller underskott på sötvattensresurser. Vattenbrist orsakas av människan och är en funktion mellan människans vattenförbrukning och mängden vattenresurser i ett givet område. I ett torrt område med väldigt lite vatten men där människan inte förbrukar något vatten, anses det inte råda vattenbrist. Vattenbrist är en fysisk, objektiv verklighet som kan mätas på ett konsekvent sätt i alla regioner och vid alla tidpunkter. Vattenbrist handlar om den fysiska förekomsten av sötvatten snarare än om vattnet är tjänligt att använda. En region kan till exempel ha stora vattentillgångar (och alltså ingen vattenbrist), men vattnet kan vara så förorenat att det inte kan användas av människan eller naturen. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Vattenuttag |
Den sammanlagda mängd vatten som tas in från alla källor till ett företags område för användning under rapporteringsperioden. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Medarbetarföreträdare |
Med arbetstagarföreträdare avses
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Balans mellan arbete och privatliv |
Att en person har god jämnvikt mellan sin arbetstid och sin fritid. Balans mellan arbete och privatliv handlar i vidare bemärkelse inte endast om att ha tid att ta hand om sin familj och anhöriga utanför arbetet utan även tid utöver sådant familjeansvar. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Arbetsrelaterade risker |
Arbetsrelaterade risker kan utgöra följande:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Arbetsrelaterad incident |
Händelser under arbetets gång eller på arbetsplatsen som ger, eller skulle kunna ge, upphov till skada eller ohälsa. Incidenter kan inträffa på grund av till exempel elektriska problem, explosioner, brand, översvämning eller för att något välter, läcker eller går sönder, eller för att någon halkar, snubblar eller ramlar eller på grund av kroppsrörelser utan belastning, kroppsrörelser med belastning, chock, rädsla, våld eller trakasserier (till exempel sexuella trakasserier). En incident som ger upphov till skada eller ohälsa benämns olycka. En incident som skulle ha kunnat ge upphov till skada eller ohälsa men där inget sådant hände benämns tillbud. |
(1) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).
(2) Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).
(3) Direktiv 2010/75/EU om industriutsläpp.
(4) Kommissionens genomförandebeslut 2012/119/EU av den 10 februari 2012 om regler för de riktlinjer om insamlingen av uppgifter och om utarbetande av BAT-referensdokument och om deras kvalitetssäkring som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU om industriutsläpp (EUT L 63, 2.3.2012, s. 1).
(5) Artikel 3.1 i direktiv 2010/75/EU om industriutsläpp.
(6) Kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2139 av den 4 juni 2021 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 genom fastställande av tekniska granskningskriterier för att avgöra under vilka villkor en ekonomisk verksamhet ska anses bidra väsentligt till begränsningen av eller anpassningen till klimatförändringarna och för att avgöra om den ekonomiska verksamheten inte orsakar någon betydande skada för något av de andra miljömålen (EUT L 442, 9.12.2021, s. 1).
(7) Direktiv 2010/75/EU om industriutsläpp.
(8) 2013/488/EU: Rådets beslut av den 23 september 2013 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 274, 15.10.2013, s. 1).
(9) Se bilaga I punkt 21 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 av den 6 april 2022 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 vad gäller tekniska standarder för tillsyn som specificerar innehållet i och presentationen av information med avseende på principen ”om att inte orsaka betydande skada”, och som specificerar innehållet i, metoderna för och presentationen av information med avseende på hållbarhetsindikatorer och negativa konsekvenser för hållbar utveckling, samt innehållet i och presentationen av information med avseende på främjande av miljörelaterade eller sociala egenskaper och mål för hållbar investering i upplysningar som lämnas innan avtal ingås, på webbplatser och i regelbundna rapporter (EUT L 196, 25.7.2022, s. 1).
(10) Direktiv 2010/75/EU om industriutsläpp.
(11) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 328, 21.12.2018, s. 1).
(12) Artikel 2.20 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13).
(13) Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (EUT L 204, 26.7.2006, s. 23).
(14) Rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (EGT L 303, 2.12.2000, s. 16).
(15) Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).
(16) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).
(17) Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1288 av den 6 april 2022 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 vad gäller tekniska standarder för tillsyn som specificerar innehållet i och presentationen av information med avseende på principen ”om att inte orsaka betydande skada”, och som specificerar innehållet i, metoderna för och presentationen av information med avseende på hållbarhetsindikatorer och negativa konsekvenser för hållbar utveckling, samt innehållet i och presentationen av information med avseende på främjande av miljörelaterade eller sociala egenskaper och mål för hållbar investering i upplysningar som lämnas innan avtal ingås, på webbplatser och i regelbundna rapporter (EUT L 196, 25.7.2022, s. 1).
(18) Se artikel 2 g i rådets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999 om deponering av avfall (EGT L 182, 16.7.1999, s. 1).
(19) Se artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG av den 20 december 1994 om förpackningar och förpackningsavfall (EGT L 365, 31.12.1994, s. 10).
(20) Artikel 2.10 i förordning (EU) 2020/852 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar.
(21) Direktiv 2010/75/EU om industriutsläpp.
(22) Direktiv 2010/75/EU om industriutsläpp.
(23) Artikel 3.15 i direktiv 2008/98/EG om avfall.
(24) Artikel 2.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).
(25) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/697 av den 29 april 2021 om inrättande av Europeiska försvarsfonden och om upphävande av förordning (EU) 2018/1092 (EUT L 170, 12.5.2021, s. 149).
(26) Artikel 3.21 i direktiv 2010/75/EU om industriutsläpp.
(27) Kommissionens förordning (EU) 2018/2026 av den 19 december 2018 om ändring av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) (EUT L 325, 20.12.2018, s. 18).
(28) Kommissionens genomförandebeslut av den 10 februari 2012 om regler för de riktlinjer om insamlingen av uppgifter och om utarbetande av BAT-referensdokument och om deras kvalitetssäkring som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU om industriutsläpp.
(29) Rådets direktiv 96/29/Euratom av den 13 maj 1996 om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning (EGT L 159, 29.6.1996, s. 1).
(30) Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/41/EG av den 6 maj 2009 om innesluten användning av genetiskt modifierade mikroorganismer (EUT L 125, 21.5.2009, s. 75).
(31) Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv 90/220/EEG (EGT L 106, 17.4.2001, s. 1).
(32) Direktiv 2010/75/EU om industriutsläpp.
(33) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1).
(34) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).
(35) Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (ramdirektivet om vatten).
(36) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 av den 27 november 2019 om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella tjänstesektorn.
(37) Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013 om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (EUT L 182, 29.6.2013, s. 19).
(38) Artikel 3.1 i direktiv 2008/98/EG om avfall.
(39) Artikel 4.1 i direktiv 2008/98/EG om avfall.
(40) Artikel 3.9 i direktiv 2008/98/EG om avfall.
ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_del/2023/2772/oj
ISSN 1977-0820 (electronic edition)