This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32023R2772
Commission Delegated Regulation (EU) 2023/2772 of 31 July 2023 supplementing Directive 2013/34/EU of the European Parliament and of the Council as regards sustainability reporting standards
Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2023/2772 z 31. júla 2023, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti
Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2023/2772 z 31. júla 2023, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti
C/2023/5303
Ú. v. EÚ L, 2023/2772, 22.12.2023, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_del/2023/2772/oj (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force: This act has been changed. Current consolidated version: 22/12/2023
![]() |
Úradný vestník |
SK Séria L |
2023/2772 |
22.12.2023 |
DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2023/2772
z 31. júla 2023,
ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ z 26. júna 2013 o ročných účtovných závierkach, konsolidovaných účtovných závierkach a súvisiacich správach určitých druhov podnikov, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES a zrušujú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS (1), a najmä na jej článok 29b ods. 1 prvý pododsek,
keďže:
(1) |
V smernici 2013/34/EÚ zmenenej smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/2464 (2) sa vyžaduje, aby veľké podniky, malé a stredné podniky s cennými papiermi prijatými na obchodovanie na regulovaných trhoch EÚ, ako aj materské podniky veľkých skupín zahrnuli do osobitnej časti svojej správy o hospodárení alebo konsolidovanej správy o hospodárení informácie potrebné na pochopenie vplyvov podniku na aspekty udržateľnosti, ako aj informácie potrebné na pochopenie toho, ako aspekty udržateľnosti ovplyvňujú rozvoj, výkonnosť a postavenie podniku. Podniky majú tieto informácie pripravovať v súlade so štandardmi vykazovania informácií o udržateľnosti od účtovného roka uvedeného v článku 5 ods. 2 smernice (EÚ) 2022/2464 za každú kategóriu podnikov. |
(2) |
Komisia je povinná do 30. júna 2023 prijať prvý súbor štandardov, v ktorých sa určia informácie, ktoré majú podniky vykazovať v súlade s článkom 19a ods. 1 a 2 a článkom 29a ods. 1 a 2 uvedenej smernice, vrátane aspoň tých informácií, ktoré účastníci finančného trhu potrebujú na splnenie povinností zverejňovania podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088 (3). |
(3) |
Komisia zohľadnila technické poradenstvo Európskej poradnej skupiny pre finančné výkazníctvo (EFRAG). Nezávislé technické poradenstvo skupiny EFRAG spĺňa kritériá stanovené v článku 49 ods. 3b prvom, druhom a treťom pododseku smernice 2013/34/EÚ. S cieľom zabezpečiť proporcionalitu a uľahčiť podnikom správne uplatňovanie štandardov Komisia vykonala úpravy technického poradenstva skupiny EFRAG, pokiaľ ide o prístup k významnosti, postupné zavádzanie určitých požiadaviek, zmenu určitých požiadaviek na dobrovoľné údajové body, zavedenie flexibility vo viacerých požiadavkách na zverejňovanie, zavedenie technických úprav na zabezpečenie súladu s právnym rámcom Únie a vysokého stupňa interoperability s globálnymi normotvornými iniciatívami, ako aj redakčné úpravy. |
(4) |
Tieto štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti spĺňajú požiadavky stanovené v článku 29b smernice 2013/34/EÚ. |
(5) |
Preto by sa mali prijať spoločné štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti. |
(6) |
V súlade s článkom 29b ods. 1 štvrtým pododsekom smernice 2013/34/EÚ by toto nariadenie nemalo nadobudnúť účinnosť skôr než štyri mesiace po jeho prijatí Komisiou. Keďže v článku 5 ods. 2 smernice (EÚ) 2022/2464 sa vyžaduje, aby určité kategórie podnikov uplatňovali tieto štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti v prípade účtovných rokov, ktoré sa začínajú 1. januára 2024 alebo neskôr, toto nariadenie by malo nadobudnúť účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. |
(7) |
V súlade s článkom 49 ods. 3b štvrtým pododsekom smernice 2013/34/EÚ Komisia konzultovala so skupinou expertov členských štátov pre udržateľné financovanie uvedenou v článku 24 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (4) a zároveň s Výborom pre účtovné predpisy uvedeným v článku 6 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (5). V súlade s článkom 49 ods. 3b piatym pododsekom smernice 2013/34/EÚ Komisia požiadala Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA), Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) a Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (EIOPA) o stanovisko, najmä pokiaľ ide o súlad tohto nariadenia s nariadením (EÚ) 2019/2088 a s delegovanými aktmi prijatými podľa uvedeného nariadenia. V súlade s článkom 49 ods. 3b šiestym pododsekom smernice 2013/34/EÚ Komisia konzultovala aj s Európskou environmentálnou agentúrou, Agentúrou Európskej únie pre základné práva, Európskou centrálnou bankou, Výborom európskych orgánov pre dohľad nad výkonom auditu a platformou pre udržateľné financovanie vytvorenou podľa článku 20 nariadenia (EÚ) 2020/852, |
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Predmet úpravy
Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti, ktoré majú podniky používať pri vykazovaní informácií o udržateľnosti v súlade s článkami 19a a 29a smernice 2013/34/EÚ podľa harmonogramu stanoveného v článku 5 ods. 2 smernice (EÚ) 2022/2464, sú uvedené v prílohách I a II k tomuto nariadeniu.
Článok 2
Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie
Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2024 na účtovné roky začínajúce 1. januára 2024 alebo neskôr.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 31. júla 2023
Za Komisiu
predsedníčka
Ursula VON DER LEYEN
(1) Ú. v. EÚ L 182, 29.6.2013, s. 19.
(2) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/2464 zo 14. decembra 2022, ktorou sa mení nariadenie (EÚ) č. 537/2014, smernica 2004/109/ES, smernica 2006/43/ES a smernica 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o vykazovanie informácií o udržateľnosti podnikov (Ú. v. EÚ L 322, 16.12.2022, s. 15).
(3) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088 z 27. novembra 2019 o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb (Ú. v. EÚ L 317, 9.12.2019, s. 1).
(4) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).
(5) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 z 19. júla 2002 o uplatňovaní medzinárodných účtovných noriem (Ú. v. ES L 243, 11.9.2002, s. 1).
PRÍLOHA I
EURÓPSKE ŠTANDARDY VYKAZOVANIA INFORMÁCIÍ O UDRŽATEĽNOSTI (ESRS)
ESRS 1 |
Všeobecné požiadavky |
ESRS 2 |
Všeobecné zverejnenia |
ESRS E1 |
Zmena klímy |
ESRS E2 |
Znečisťovanie |
ESRS E3 |
Vodné a morské zdroje |
ESRS E4 |
Biodiverzita a ekosystémy |
ESRS E5 |
Využívanie zdrojov a obehové hospodárstvo |
ESRS S1 |
Vlastná pracovná sila |
ESRS S2 |
Pracovníci v hodnotovom reťazci |
ESRS S3 |
Ovplyvnené spoločenstvá |
ESRS S4 |
Spotrebitelia a koncoví používatelia |
ESRS G1 |
Obchodné správanie |
ESRS 1
VŠEOBECNÉ POŽIADAVKY
OBSAH
Cieľ
1. |
Kategórie štandardov ESRS, oblasti vykazovania a konvencie tvorby textov |
1.1. |
Kategórie štandardov ESRS |
1.2. |
Oblasti vykazovania a minimálne požiadavky na obsah zverejňovaných informácií týkajúcich sa politík, opatrení, cieľových hodnôt a metrík |
1.3. |
Konvencie tvorby textov |
2. |
Kvalitatívne vlastnosti informácií |
3. |
Dvojitá významnosť ako základ pre zverejňovanie informácií o udržateľnosti |
3.1. |
Zainteresované strany a ich relevantnosť pre proces posudzovania významnosti |
3.2. |
Významné aspekty a významnosť informácií |
3.3. |
Dvojitá významnosť |
3.4. |
Významnosť vplyvu |
3.5. |
Finančná významnosť |
3.6. |
Významné vplyvy alebo riziká vyplývajúce z opatrení na riešenie aspektov udržateľnosti |
3.7. |
Úroveň rozčlenenia |
4. |
Náležitá starostlivosť |
5. |
Hodnotový reťazec |
5.1. |
Vykazujúci podnik a hodnotový reťazec |
5.2. |
Odhadovanie pomocou odvetvových priemerov a zástupných hodnôt |
6. |
Časové horizonty |
6.1. |
Obdobie vykazovania |
6.2. |
Prepájanie minulosti, súčasnosti a budúcnosti |
6.3. |
Vykazovanie pokroku v porovnaní s východiskovým rokom |
6.4. |
Vymedzenie pojmov krátkodobý, strednodobý a dlhodobý na účely vykazovania |
7. |
Vypracovanie a prezentácia informácií o udržateľnosti |
7.1. |
Prezentácia porovnávacích informácií |
7.2. |
Zdroje neistoty odhadov a výsledkov |
7.3. |
Aktualizácia zverejnení o udalostiach po konci obdobia vykazovania |
7.4. |
Zmeny vo vypracovaní alebo v prezentácii informácií o udržateľnosti |
7.5. |
Vykazovanie chýb predchádzajúcich období |
7.6. |
Konsolidované vykazovanie a výnimka pre dcérske podniky |
7.7. |
Utajované skutočnosti a citlivé informácie, informácie o duševnom vlastníctve, know-how alebo výsledkoch inovácie |
7.8. |
Vykazovanie príležitostí |
8. |
Štruktúra vyhlásenia o udržateľnosti |
8.1. |
Všeobecná požiadavka na prezentáciu |
8.2. |
Obsah a štruktúra vyhlásenia o udržateľnosti |
9. |
Prepojenia s inými časťami podnikového vykazovania a súvisiace informácie |
9.1. |
Začlenenie informácií formou odkazu |
9.2. |
Súvisiace informácie a prepojenie s účtovnou závierkou |
10. |
Prechodné ustanovenia |
10.1. |
Prechodné ustanovenie týkajúce sa zverejnení špecifických pre daný subjekt |
10.2. |
Prechodné ustanovenie týkajúce sa kapitoly 5 Hodnotový reťazec |
10.3. |
Prechodné ustanovenie týkajúce sa oddielu 7.1. Prezentácia porovnávacích informácií |
10.4. |
Prechodné ustanovenie: Zoznam požiadaviek na zverejňovanie, ktoré sa zavádzajú postupne |
Dodatok A: |
Požiadavky na uplatňovanie |
– |
Zverejnenia špecifické pre daný subjekt |
– |
Dvojitá významnosť |
– |
Odhadovanie pomocou odvetvových priemerov a zástupných hodnôt |
– |
Obsah a štruktúra vyhlásenia o udržateľnosti |
Dodatok B: |
Kvalitatívne vlastnosti informácií |
Dodatok C: |
Zoznam postupne zavádzaných požiadaviek na zverejňovanie |
Dodatok D: |
Štruktúra vyhlásenia o udržateľnosti podľa ESRS |
Dodatok E: |
Vývojový diagram na určenie zverejnení, ktoré sa majú zahrnúť |
Dodatok F: |
Príklad štruktúry vyhlásenia o udržateľnosti podľa ESRS |
Dodatok G: |
Príklad začlenenia informácií formou odkazu |
Cieľ
1. |
Cieľom európskych štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti (ďalej len „ESRS“) je určiť informácie o udržateľnosti, ktoré podnik zverejňuje v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ (1) zmenenou smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/2464 (2). Vykazovanie v súlade s ESRS nezbavuje podniky iných povinností stanovených v právnych predpisoch Únie. |
2. |
V ESRS sú konkrétne určené informácie, ktoré podnik zverejňuje o svojich významných vplyvoch, rizikách a príležitostiach v súvislosti s aspektmi udržateľnosti v environmentálnej a sociálnej oblasti a v oblasti správy a riadenia. V ESRS sa od podnikov nevyžaduje, aby zverejňovali akékoľvek informácie o témach v oblasti životného prostredia, spoločnosti a správy a riadenia, na ktoré sa vzťahujú ESRS, ak podnik posúdil dotknutú tému ako nevýznamnú (pozri dodatok E k tomuto štandardu „Vývojový diagram na určenie zverejnení, ktoré sa majú zahrnúť“). Informácie zverejnené v súlade s ESRS umožňujú používateľom vyhlásenia o udržateľnosti pochopiť významné vplyvy podniku na ľudí a životné prostredie a významné účinky aspektov udržateľnosti na vývoj, výkonnosť a situáciu podniku. |
3. |
Cieľom tohto štandardu (ESRS 1) je objasniť použitú architektúru ESRS, konvencie tvorby textov a základné koncepty, ako aj všeobecné požiadavky na prípravu a prezentáciu informácií o udržateľnosti v súlade so smernicou 2013/34/EÚ zmenenou smernicou (EÚ) 2022/2464. |
1. Kategórie štandardov ESRS, oblasti vykazovania a konvencie tvorby textov
1.1 Kategórie štandardov ESRS
4. |
Existujú tri kategórie ESRS:
Prierezové štandardy a tematické štandardy sú odvetvovo neutrálne, čo znamená, že sa uplatňujú na všetky podniky bez ohľadu na to, v ktorom odvetví alebo odvetviach podnik pôsobí. |
5. |
Prierezové štandardy ESRS 1 Všeobecné požiadavky a ESRS 2 Všeobecné zverejnenia sa uplatňujú na aspekty udržateľnosti, na ktoré sa vzťahujú tematické štandardy a odvetvové štandardy. |
6. |
V tomto štandarde (ESRS 1) sa opisuje architektúra štandardov ESRS, vysvetľujú sa konvencie tvorby textov a základné koncepty a stanovujú sa všeobecné požiadavky na prípravu a prezentáciu informácií týkajúcich sa udržateľnosti. |
7. |
V ESRS 2 sa stanovujú požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa informácií, ktoré podnik poskytuje na všeobecnej úrovni v súvislosti so všetkými významnými aspektmi udržateľnosti, pokiaľ ide o oblasti vykazovania týkajúce sa správy a riadenia, stratégie, riadenia vplyvov, rizík a príležitostí, ako aj metrík a cieľových hodnôt. |
8. |
Tematické ESRS sa vzťahujú na tému udržateľnosti a sú štruktúrované do tém a podtém, a v prípade potreby do čiastkových podtém. V tabuľke v požiadavke na uplatňovanie 16 (AR 16) k tomuto štandardu je uvedený prehľad tém, podtém a čiastkových podtém udržateľnosti (spoločne ďalej len „aspekty udržateľnosti“), na ktoré sa vzťahujú tematické ESRS. |
9. |
Tematické ESRS môžu obsahovať osobitné požiadavky, ktorými sa dopĺňajú požiadavky na zverejňovanie na všeobecnej úrovni podľa ESRS 2. V dodatku C Požiadavky na zverejňovanie/uplatňovanie v tematických ESRS, ktoré sa uplatňujú spoločne s ESRS 2 Všeobecné zverejnenia, k ESRS 2 sa uvádza zoznam dodatočných požiadaviek v tematických ESRS, ktoré podnik uplatňuje v spojení s požiadavkami na zverejňovanie na všeobecnej úrovni podľa ESRS 2. |
10. |
Odvetvové štandardy platia pre všetky podniky v rámci odvetvia. Riešia sa v nich vplyvy, riziká a príležitosti, ktoré sú pravdepodobne významné pre všetky podniky v konkrétnom odvetví a na ktoré sa nevzťahujú alebo sa na ne nedostatočne vzťahujú tematické štandardy. Odvetvové štandardy sa vyznačujú množstvom tém a zahŕňajú témy, ktoré sú najrelevantnejšie pre dané odvetvie. Odvetvové štandardy dosahujú vysoký stupeň porovnateľnosti. |
11. |
Ak podnik dospeje k záveru, že na vplyv, riziko alebo príležitosť sa nevzťahujú alebo sa nedostatočne podrobne vzťahujú ESRS, ale vplyv, riziko alebo príležitosť sú významné vzhľadom na ich špecifické skutočnosti a okolnosti, okrem požiadaviek na zverejňovanie stanovených v troch kategóriách ESRS zverejní dodatočné informácie špecifické pre daný subjekt, aby používateľom umožnil pochopiť vplyvy, riziká alebo príležitosti podniku v oblasti udržateľnosti. V požiadavkách na uplatňovanie AR 1 až AR 5 sa uvádza ďalšie usmernenie týkajúce sa zverejňovania informácií špecifických pre daný subjekt. |
1.2. Oblasti vykazovania a minimálne požiadavky na obsah zverejňovaných informácií týkajúcich sa politík, opatrení, cieľových hodnôt a metrík
12. |
Požiadavky na zverejňovanie uvedené v ESRS 2, tematických ESRS a odvetvových ESRS sú štruktúrované do týchto oblastí vykazovania:
|
13. |
ESRS 2 zahŕňa:
Podnik uplatňuje minimálne požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa politík, opatrení, metrík a cieľových hodnôt spolu so zodpovedajúcimi požiadavkami na zverejňovanie v tematických a odvetvových ESRS. |
1.3 Konvencie tvorby textov
14. |
Vo všetkých ESRS:
Spoločne sa označujú ako „vplyvy, riziká a príležitosti“(IRO). Odzrkadľujú hľadisko dvojitej významnosti ESRS opísané v oddiele 3. |
15. |
Vo všetkých ESRS sú pojmy, ktoré sú vymedzené v slovníku pojmov (príloha II), vyznačené tučnou kurzívou, okrem prípadu, keď sa vymedzený pojem používa v rovnakom odseku opakovane. |
16. |
V rámci ESRS sa štruktúrujú informácie, ktoré sa majú zverejňovať podľa požiadaviek na zverejňovanie. Každú požiadavku na zverejňovanie tvorí jeden alebo viacero osobitých údajových bodov. Pojem „údajový bod“ môže označovať aj opisný čiastkový prvok požiadavky na zverejňovanie. |
17. |
Okrem požiadaviek na zverejňovanie obsahuje väčšina ESRS aj požiadavky na uplatňovanie. Požiadavky na uplatňovanie podporujú uplatňovanie požiadaviek na zverejňovanie a majú rovnakú platnosť ako ostatné časti ESRS. |
18. |
V rámci ESRS sa používajú tieto výrazy na rozlišovanie medzi rôznymi stupňami povinnosti podniku zverejniť informácie:
Okrem toho sa v ESRS používa výraz „zohľadniť/zohľadňovať/musieť zohľadniť“, ak sa odkazuje na problémy, zdroje alebo metodiky, pri ktorých sa očakáva, že ich podnik v prípade potreby zohľadní alebo použije pri príprave daného zverejnenia. |
2. Kvalitatívne vlastnosti informácií
19. |
Podnik pri vypracúvaní svojho vyhlásenia o udržateľnosti uplatňuje:
|
20. |
Tieto kvalitatívne vlastnosti informácií sú vymedzené a opísané v dodatku B k tomuto štandardu. |
3. Dvojitá významnosť ako základ pre zverejňovanie informácií o udržateľnosti
21. |
Podnik vykazuje aspekty udržateľnosti na základe zásady dvojitej významnosti, ako je vymedzená a vysvetlená v tejto kapitole. |
3.1 Zainteresované strany a ich relevantnosť pre proces posudzovania významnosti
22. |
Zainteresované strany sú strany, ktoré môžu mať vplyv na podnik alebo ním môžu byť ovplyvnené. Existujú dve hlavné skupiny zainteresovaných strán:
|
23. |
Niektoré zainteresované strany, nie však všetky, môžu patriť do oboch skupín uvedených v odseku 22. |
24. |
Zapojenie ovplyvnených zainteresovaných strán je ústredným prvkom priebežného procesu náležitej starostlivosti podniku (pozri kapitolu 4 Náležitá starostlivosť) a posudzovania významnosti udržateľnosti. Patria sem jeho postupy na identifikáciu a posúdenie skutočných a potenciálnych negatívnych vplyvov, ktoré potom slúžia ako podklad pre proces posudzovania s cieľom identifikovať významné vplyvy na účely vykazovania informácií o udržateľnosti (pozri oddiel 3.4 tohto štandardu). |
3.2 Významné aspekty a významnosť informácií
25. |
Vykonanie posúdenia významnosti (pozri oddiely 3.4. Významnosť vplyvu a 3.5. Finančná významnosť) je potrebné na to, aby podnik identifikoval významné vplyvy, riziká a príležitosti, ktoré sa majú vykázať. |
26. |
Posúdenie významnosti je východiskovým bodom vykazovania informácií o udržateľnosti podľa ESRS. IRO-1 v oddiele 4.1 ESRS 2 zahŕňa všeobecné požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa postupu podniku na identifikáciu vplyvov, rizík a príležitostí a na posúdenie ich významnosti. V SBM-3 ESRS 2 sa uvádzajú všeobecné požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa významných vplyvov, rizík a príležitostí vyplývajúcich z posúdenia významnosti vykonaného podnikom. |
27. |
Požiadavky na uplatňovanie uvedené v dodatku A k tomuto štandardu obsahujú zoznam aspektov udržateľnosti, na ktoré sa vzťahujú tematické ESRS, rozdelený podľa tém, podtém a čiastkových podtém s cieľom podporiť posúdenie významnosti. Dodatok E k tomuto štandardu s názvom Vývojový diagram na určenie zverejnení, ktoré sa majú zahrnúť poskytuje názorný príklad posúdenia významnosti opísaného v tomto oddiele. |
28. |
Aspekt udržateľnosti je „významný“, ak spĺňa kritériá vymedzené pre významnosť vplyvu (pozri oddiel 3.4 tohto štandardu) alebo pre finančnú významnosť (pozri oddiel 3.5 tohto štandardu), alebo obidve tieto sady kritérií. |
29. |
Podnik bez ohľadu na výsledok svojho posúdenia významnosti vždy zverejňuje informácie vyžadované podľa: ESRS 2 Všeobecné zverejnenia (t. j. všetky požiadavky na zverejňovanie a údajové body stanovené v ESRS 2) a požiadaviek na zverejňovanie (vrátane ich údajových bodov) v tematických ESRS týkajúcich sa požiadavky na zverejňovanie IRO-1 Opis procesu na identifikovanie a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí, ako sa uvádza v dodatku C k ESRS 2 Požiadavky na zverejňovanie/uplatňovanie v tematických ESRS, ktoré sa uplatňujú spoločne s ESRS 2 Všeobecné zverejnenia. |
30. |
Ak podnik dospeje k záveru, že aspekt udržateľnosti je významný na základe posúdenia jeho významnosti, pre ktorú sa stanovujú požiadavky na zverejňovanie v ESRS 2 IRO-1, IRO-2 a SBM-3, musí:
|
31. |
Uplatniteľné informácie, ktoré sú predpísané v rámci požiadavky na zverejňovanie vrátane jej údajových bodov, alebo zverejnenie špecifické pre daný subjekt sa zverejnia vtedy, keď podnik v rámci svojho posúdenia významných informácií usúdi, že informácie sú relevantné z jedného alebo viacerých z týchto hľadísk:
|
32. |
Ak podnik dospeje k záveru, že zmena klímy nie je významná, v dôsledku čoho vynechá všetky požiadavky na zverejňovanie podľa ESRS E1 Zmena klímy, musí zverejniť podrobné vysvetlenie záverov svojho posúdenia významnosti v súvislosti so zmenou klímy (pozri ESRS 2 IRO-2 Požiadavky na zverejňovanie v štandardoch ESRS, na ktoré sa vzťahuje vyhlásenie podniku o udržateľnosti) vrátane výhľadovej analýzy podmienok, ktoré by mohli viesť podnik k záveru, že zmena klímy je významná v budúcnosti. Ak podnik dospeje k záveru, že iná téma ako zmena klímy nie je významná, v dôsledku čoho vynechá všetky požiadavky na zverejňovanie podľa príslušného tematického ESRS, môže stručne vysvetliť závery svojho posúdenia významnosti pre danú tému. |
33. |
Podnik pri zverejňovaní informácií o politikách, opatreniach a cieľových hodnotách v súvislosti s aspektom udržateľnosti, ktorý bol posúdený ako významný, uvádza aj informácie predpísané vo všetkých požiadavkách na zverejňovanie a údajových bodoch v tematických a odvetvovo špecifických ESRS, ktoré sa týka daného aspektu, ako aj informácie predpísané v príslušných minimálnych požiadavkách na zverejňovanie týkajúcich sa politík, opatrení a cieľových hodnôt vyžadovaných podľa ESRS 2. Ak podnik nemôže zverejniť informácie predpísané buď v požiadavkách na zverejňovanie a údajových bodoch v tematických alebo odvetvových ESRS, alebo v minimálnych požiadavkách na zverejňovanie v ESRS 2 týkajúcich sa politík, opatrení a cieľových hodnôt, pretože neprijal príslušné politiky, nevykonal príslušné opatrenia alebo nestanovil príslušné cieľové hodnoty, zverejní informáciu v tomto zmysle a môže uviesť časový rámec, kedy očakáva, že ich bude mať zavedené. |
34. |
Podnik pri zverejňovaní informácií o metrikách pre významný aspekt udržateľnosti podľa oddielu Metriky a cieľové hodnoty príslušného tematického ESRS:
|
35. |
Ak podnik vynechá informácie predpísané v údajovom bode vyplývajúcom z iných právnych predpisov EÚ uvedených v dodatku B k ESRS 2, výslovne uvedie, že dotknuté informácie sú „nevýznamné“. |
36. |
Podnik stanoví, ako uplatňuje kritériá vrátane primeraných prahových hodnôt, s cieľom určiť:
|
3.3 Dvojitá významnosť
37. |
Dvojitá významnosť má dva rozmery, a to konkrétne významnosť vplyvu a finančnú významnosť. Pokiaľ nie je uvedené inak, pojmy „významný“ a „významnosť“ sa používajú vo všetkých ESRS na označenie dvojitej významnosti. |
38. |
Posúdenia významnosti vplyvu a finančnej významnosti navzájom súvisia a vzájomné závislosti medzi týmito dvoma rozmermi sa musia zohľadniť. Vo všeobecnosti je východiskovým bodom posúdenie vplyvov, hoci môžu existovať aj významné riziká a príležitosti, ktoré sa netýkajú vplyvov podniku. Vplyv na udržateľnosť môže byť od začiatku finančne významný alebo sa môže stať finančne významným, keď by sa odôvodnene mohlo očakávať, že ovplyvní finančnú situáciu podniku, jeho finančnú výkonnosť, peňažné toky, jeho prístup k financovaniu alebo kapitálové náklady v krátkodobom, strednodobom alebo dlhodobom horizonte. Vplyvy sa zachytávajú z hľadiska významnosti vplyvu bez ohľadu na to, či sú finančne významné. |
39. |
Pri identifikácii a posudzovaní vplyvov, rizík a príležitostí v hodnotovom reťazci podniku s cieľom určiť ich významnosť sa podnik zameriava na oblasti, v ktorých sa vznik vplyvov, rizík a príležitostí považuje za pravdepodobný na základe povahy dotknutých činností, obchodných vzťahov, geografických oblastí alebo iných faktorov. |
40. |
Podnik zohľadňuje, ako je ovplyvnený svojimi závislosťami od dostupnosti prírodných, ľudských a sociálnych zdrojov za primerané ceny a v primeranej kvalite, bez ohľadu na svoje potenciálne vplyvy na tieto zdroje. |
41. |
Hlavné vplyvy, riziká a príležitosti podniku sa chápu ako rovnaké vplyvy, riziká a príležitosti, ako sú významné vplyvy, riziká a príležitosti identifikované podľa zásady dvojitej významnosti, a preto sa vykazujú v jeho vyhlásení o udržateľnosti. |
42. |
Podnik uplatňuje kritériá stanovené v oddieloch 3.4 a 3.5 tohto štandardu s použitím primeraných kvantitatívnych a/alebo kvalitatívnych prahových hodnôt. Primerané prahové hodnoty sú potrebné na určenie toho, ktoré vplyvy, riziká a príležitosti podnik identifikuje a rieši ako významné, a na určenie toho, ktoré aspekty udržateľnosti sú významné na účely vykazovania. V niektorých existujúcich štandardoch a rámcoch sa používa pojem „najvýznamnejšie vplyvy“, ak sa odkazuje na prahovú hodnotu používanú na identifikáciu vplyvov, ktoré sú opísané v ESRS ako „významné vplyvy“. |
3.4 Významnosť vplyvu
43. |
Aspekt udržateľnosti je významný z hľadiska vplyvu, ak sa týka významných skutočných alebo potenciálnych, pozitívnych alebo negatívnych vplyvov podniku na ľudí alebo životné prostredie v krátkodobom, strednodobom alebo dlhodobom horizonte. Vplyvy zahŕňajú vplyvy spojené s vlastnými činnosťami a upstreamovou a downstreamovou časťou hodnotového reťazca podniku, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov a služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov. Obchodné vzťahy zahŕňajú vzťahy v upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca podniku a nie sú obmedzené na priame zmluvné vzťahy. |
44. |
V tejto súvislosti vplyvy na ľudí alebo životné prostredie zahŕňajú vplyvy týkajúce sa environmentálnych a sociálnych aspektov a aspektov v oblasti správy a riadenia. |
45. |
Posúdenie významnosti negatívneho vplyvu vychádza z procesu náležitej starostlivosti vymedzeného v medzinárodných nástrojoch, konkrétne v hlavných zásadách OSN v oblasti podnikania a ľudských práv a v usmerneniach OECD pre nadnárodné podniky. V prípade skutočných negatívnych vplyvov je významnosť založená na závažnosti vplyvu, zatiaľ čo v prípade potenciálnych negatívnych vplyvov vychádza zo závažnosti a pravdepodobnosti vplyvu. Závažnosť je založená na týchto faktoroch:
V prípade potenciálneho negatívneho vplyvu na ľudské práva má závažnosť vplyvu prednosť pred jeho pravdepodobnosťou. |
46. |
V prípade pozitívnych vplyvov je významnosť založená na týchto faktoroch:
|
3.5 Finančná významnosť
47. |
Rozsah finančnej významnosti pre vykazovanie informácií o udržateľnosti je rozšírením rozsahu významnosti, ktorý sa používa v procese určovania toho, ktoré informácie by sa mali zahrnúť do účtovnej závierky podniku. |
48. |
Posúdenie finančnej významnosti zodpovedá identifikácii informácií, ktoré sa považujú za významné pre primárnych používateľov finančných výkazov na všeobecné účely pri rozhodovaní týkajúcom sa poskytnutia zdrojov subjektu. Informácie sa považujú za významné pre primárnych používateľov finančných výkazov na všeobecné účely najmä vtedy, ak by sa pri ich vynechaní, chybnom uvedení alebo zahmlievaní mohlo odôvodnene očakávať, že to ovplyvní rozhodnutia, ktoré primárni používatelia prijímajú na základe vyhlásenia podniku o udržateľnosti. |
49. |
Aspekt udržateľnosti je významný z finančného hľadiska, ak vyvoláva alebo by sa mohlo odôvodnene očakávať, že vyvolá významné finančné vplyvy pre podnik. Ide o prípad, keď aspekt udržateľnosti generuje riziká alebo príležitosti, ktoré majú významný vplyv alebo by sa odôvodnene mohlo očakávať, že budú mať významný vplyv na vývoj podniku, jeho finančnú situáciu, finančnú výkonnosť, peňažné toky, prístup k financovaniu alebo kapitálové náklady v krátkodobom, strednodobom alebo dlhodobom horizonte. Riziká a príležitosti môžu vyplývať z minulých alebo budúcich udalostí. Finančná významnosť aspektu udržateľnosti sa neobmedzuje na aspekty, ktoré sú pod kontrolou podniku, ale zahŕňa aj informácie o významných rizikách a príležitostiach, ktoré možno pripísať obchodným vzťahom nad rámec rozsahu konsolidácie použitého pri zostavovaní účtovnej závierky. |
50. |
Závislosti od prírodných, ľudských a sociálnych zdrojov môžu byť zdrojom finančných rizík alebo príležitostí. Závislosti môžu vyvolať účinky dvoma možnými spôsobmi:
|
51. |
Významnosť rizík a príležitostí sa posudzuje na základe kombinácie pravdepodobnosti výskytu a potenciálnej intenzity finančných vplyvov. |
3.6 Významné vplyvy alebo riziká vyplývajúce z opatrení na riešenie aspektov udržateľnosti
52. |
Posudzovanie významnosti podnikom môže viesť k identifikovaniu situácií, v ktorých by jeho opatrenia na riešenie určitých vplyvov alebo rizík alebo na využitie určitých príležitostí v súvislosti s aspektom udržateľnosti mohli mať významné negatívne vplyvy alebo spôsobiť významné riziká v súvislosti s jedným alebo viacerými ďalšími aspektmi udržateľnosti. Napríklad:
|
53. |
V takýchto situáciách podnik:
|
3.7 Úroveň rozčlenenia
54. |
Ak je to potrebné na správne pochopenie jeho významných vplyvov, rizík a príležitostí, podnik rozčlení vykazované informácie:
|
55. |
Podnik pri vymedzovaní primeranej úrovne rozčlenenia na účely vykazovania zohľadňuje rozčlenenie uplatnené v rámci jeho posúdenia významnosti. V závislosti od špecifických skutočností a okolností podniku môže byť potrebné rozčleniť informácie podľa dcérskych podnikov. |
56. |
Ak sa agregujú údaje z rôznych úrovní alebo z viacerých lokalít v rámci jednej úrovne, podnik zabezpečí, aby táto agregácia nezahmlievala špecifickosť a kontext potrebný na náležitý výklad týchto informácií. Podnik nesmie agregovať významné položky, ktoré sa svojou povahou líšia. |
57. |
Keď podnik prezentuje informácie rozčlenené podľa odvetví, uplatňuje odvetvovú klasifikáciu ESRS, ktorá sa bližšie určí v delegovanom akte prijatom Komisiou podľa článku 29b ods. 1 tretieho pododseku bodu ii) smernice 2013/34/EÚ. Ak sa v tematickom alebo odvetvovom ESRS vyžaduje, aby sa pri príprave špecifickej informácie uplatnila špecifická úroveň rozčlenenia, prednosť má požiadavka uvedená v tematickom alebo odvetvovom ESRS. |
4. Náležitá starostlivosť
58. |
Výsledok procesu náležitej starostlivosti podniku v oblasti udržateľnosti (ktorý sa v medzinárodných nástrojoch uvedených ďalej v texte označuje ako „náležitá starostlivosť“) slúži ako podklad pre posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí zo strany podniku. ESRS neukladajú žiadne požiadavky na správanie v súvislosti s náležitou starostlivosťou ani sa nimi nerozširuje či nemení úloha správnych, riadiacich alebo dozorných orgánov podniku, pokiaľ ide o vykonávanie náležitej starostlivosti. |
59. |
Náležitá starostlivosť je proces, prostredníctvom ktorého podniky identifikujú spôsob, ako riešiť skutočné a potenciálne negatívne vplyvy na životné prostredie a ľudí spojené s ich podnikaním, ako im predchádzať, zmierniť ich a prevziať za ne zodpovednosť. Tieto vplyvy zahŕňajú negatívne vplyvy spojené s vlastnými činnosťami a upstreamovou a downstreamovou časťou hodnotového reťazca podniku, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov alebo služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov. Náležitá starostlivosť je priebežný postup, ktorý reaguje na zmeny v stratégii, obchodnom modeli, činnostiach, obchodných vzťahoch, prevádzkových podmienkach, kontexte získavania zdrojov a predaja určitého podniku a môže takéto zmeny vyvolať. Tento proces je opísaný v medzinárodných nástrojoch, konkrétne v hlavných zásadách OSN v oblasti podnikania a ľudských práv a v usmerneniach OECD pre nadnárodné podniky. |
60. |
V týchto medzinárodných nástrojoch sa identifikuje niekoľko krokov v procese náležitej starostlivosti vrátane identifikácie a posúdenia negatívnych vplyvov spojených s vlastnými činnosťami a upstreamovou a downstreamovou časťou hodnotového reťazca podniku, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov alebo služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov. Ak podnik nedokáže riešiť všetky vplyvy naraz, proces náležitej starostlivosti umožňuje stanoviť prioritné opatrenia na základe závažnosti a pravdepodobnosti vplyvov. Práve tento aspekt procesu náležitej starostlivosti je ten, z ktorého sa vychádza pri posudzovaní významných vplyvov (pozri oddiel 3.4 tohto štandardu). Identifikácia významných vplyvov prispieva aj k identifikácii významných rizík a príležitostí v oblasti udržateľnosti, ktoré sú často výsledkom takýchto vplyvov. |
61. |
Základné prvky náležitej starostlivosti sa odzrkadľujú priamo v požiadavkách na zverejňovanie stanovených v ESRS 2 a v tematických ESRS, ako je znázornené ďalej:
|
5. Hodnotový reťazec
5.1 Vykazujúci podnik a hodnotový reťazec
62. |
Vyhlásenie o udržateľnosti sa musí týkať rovnakého vykazujúceho podniku ako účtovná závierka. Ak je vykazujúcim podnikom napríklad materský podnik, od ktorého sa vyžaduje, aby zostavoval konsolidovanú účtovnú závierku, vyhlásenie o udržateľnosti sa bude týkať danej skupiny. Táto požiadavka sa neuplatňuje, ak sa od vykazujúceho podniku nevyžaduje, aby zostavoval účtovnú závierku, alebo ak vykazujúci podnik vypracúva konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti v zmysle článku 48i smernice 2013/34/EÚ. |
63. |
Informácie o vykazujúcom podniku uvedené vo vyhlásení o udržateľnosti sa rozšíria tak, aby zahŕňali informácie o významných vplyvoch, rizikách a príležitostiach súvisiacich s daným podnikom prostredníctvom jeho priamych a nepriamych obchodných vzťahov v upstreamovej a/alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca (ďalej len „informácie o hodnotovom reťazci“). Pri rozširovaní rozsahu informácií o vykazujúcom podniku podnik zahrnie významné vplyvy, riziká a príležitosti súvisiace s jeho upstreamovou a downstreamovou časťou hodnotového reťazca:
|
64. |
V odseku 63 sa nevyžadujú informácie o každom individuálnom aktérovi v hodnotovom reťazci, ale len zahrnutie významných informácií o upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca. Rôzne aspekty udržateľnosti môžu byť významné v súvislosti s rôznymi časťami upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca podniku. Informácie sa rozšíria tak, aby zahŕňali informácie o hodnotovom reťazci týkajúce sa len častí hodnotového reťazca, pre ktoré je aspekt významný. |
65. |
Podnik zahrnie významné informácie o hodnotovom reťazci, ak je to potrebné na to, aby sa:
|
66. |
Pri určovaní, na ktorej úrovni v rámci jeho vlastných činností a v rámci upstreamovej a downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca vzniká významný aspekt udržateľnosti, podnik používa svoje posúdenie vplyvov, rizík a príležitostí podľa zásady dvojitej významnosti (pozri kapitolu 3 tohto štandardu). |
67. |
Ak sú pridružené podniky alebo spoločné podniky, ktoré sú v účtovnej závierke účtované metódou vlastného imania alebo ktoré sú proporcionálne konsolidované, súčasťou hodnotového reťazca podniku, napríklad ako dodávatelia, podnik zahrnie informácie týkajúce sa týchto pridružených podnikov alebo spoločných podnikov podľa odseku 63 v súlade s prístupom uplatňovaným pre ostatné obchodné vzťahy v hodnotovom reťazci. V takomto prípade sa pri určovaní metrík vplyvu údaje pridruženého podniku alebo spoločného podniku neobmedzujú na podiel držaného vlastného imania, ale zohľadňujú sa na základe vplyvov, ktoré súvisia s výrobkami a službami podniku prostredníctvom jeho obchodných vzťahov. |
5.2 Odhadovanie pomocou odvetvových priemerov a zástupných hodnôt
68. |
Schopnosť podniku získať potrebné informácie o upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca sa môže líšiť v závislosti od rôznych faktorov, ako sú zmluvné dojednania podniku, úroveň kontroly, ktorú podnik vykonáva nad činnosťami mimo rozsahu konsolidácie, a jeho kúpna sila. Ak podnik nedokáže kontrolovať činnosti upstreamovej a/alebo downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca a svoje obchodné vzťahy, získavanie informácií o hodnotovom reťazci môže byť náročnejšie. |
69. |
Existujú okolnosti, za ktorých podnik po tom, ako v tejto oblasti vynaloží primerané úsilie, nedokáže získať informácie o upstreamovej a downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca, ako sa vyžaduje v odseku 63. Za týchto okolností podnik odhadne informácie, ktoré má vykázať o upstreamovej a downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca, pričom použije všetky primerané a preukázateľné informácie, ako sú odvetvové priemery a iné zástupné hodnoty. |
70. |
Získavanie informácií o hodnotovom reťazci by mohlo byť náročné aj v prípade MSP a iných subjektov upstreamovej a/alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti vykazovania informácií o udržateľnosti vyžadovaného článkami 19a a 29a smernice 2013/34/EÚ (pozri ESRS 2 BP-2 Zverejňovanie informácií v súvislosti s osobitnými okolnosťami). |
71. |
Pokiaľ ide o politiky, opatrenia a cieľové hodnoty, vykazovanie informácií podnikom zahŕňa informácie o upstreamovej a/alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca v takom rozsahu, v akom tieto politiky, opatrenia a cieľové hodnoty zahŕňajú aktérov v hodnotovom reťazci. Pokiaľ ide o metriky, v mnohých prípadoch, najmä v environmentálnych záležitostiach, pre ktoré sú k dispozícii zástupné hodnoty, môže byť podnik schopný splniť požiadavky na vykazovanie bez toho, aby zozbieral údaje od aktérov v upstreamovej a downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca, a to najmä od MSP, napríklad vtedy, keď vypočítava svoje emisie skleníkových plynov rozsahu 3. |
72. |
Začlenenie odhadov vykonaných s použitím odvetvových priemerov alebo iných zástupných hodnôt nesmie mať za následok informácie, ktoré nespĺňajú kvalitatívne vlastnosti informácií (pozri kapitolu 2 a oddiel 7.2 Zdroje neistoty odhadov a výsledkov tohto štandardu). |
6. Časové horizonty
6.1 Obdobie vykazovania
73. |
Obdobie vykazovania pre vyhlásenie podniku o udržateľnosti musí zodpovedať obdobiu vykazovania jeho účtovnej závierky. |
6.2 Prepájanie minulosti, súčasnosti a budúcnosti
74. |
Podnik vo svojom vyhlásení o udržateľnosti vytvorí vhodné prepojenia medzi retrospektívnymi a výhľadovými informáciami, ak je to relevantné, aby podporil jasné pochopenie toho, ako historické informácie súvisia s informáciami orientovanými na budúcnosť. |
6.3 Vykazovanie pokroku v porovnaní s východiskovým rokom
75. |
Východiskový rok je historický referenčný dátum alebo obdobie, za ktoré sú k dispozícii informácie a s ktorými možno v priebehu času porovnať následné informácie. |
76. |
Podnik pri vykazovaní vývoja a pokroku smerom k cieľovej hodnote predkladá porovnávacie informácie týkajúce sa východiskového roka, pokiaľ ide o sumy vykázané v bežnom období, pokiaľ sa v príslušnej požiadavke na zverejňovanie už nevymedzuje spôsob vykazovania pokroku. Podnik môže zahrnúť aj historické informácie o míľnikoch dosiahnutých medzi východiskovým rokom a obdobím vykazovania, ak ide o relevantné informácie. |
6.4 Vymedzenie pojmov krátkodobý, strednodobý a dlhodobý na účely vykazovania
77. |
Podnik pri vypracúvaní svojho vyhlásenia o udržateľnosti uplatňuje počínajúc koncom obdobia vykazovania tieto časové intervaly:
|
78. |
Pre dlhodobý časový horizont podnik používa dodatočné rozčlenenie, ak sa očakávajú vplyvy alebo opatrenia v období dlhšom ako päť rokov, ak je potrebné poskytnúť používateľom vyhlásení o udržateľnosti relevantné informácie. |
79. |
Ak sa v iných ESRS vyžaduje pre konkrétne položky zverejnení odlišné vymedzenie strednodobého alebo dlhodobého časového horizontu, prednosť majú vymedzenia uvedené v daných ESRS. |
80. |
Za určitých okolností sa môže stať, že výsledkom použitia strednodobého alebo dlhodobého časového horizontu vymedzeného v odseku 77 sú nerelevantné informácie, keďže podnik používa odlišné vymedzenie pre i) svoje postupy na identifikáciu a riadenie významných vplyvov, rizík a príležitostí alebo ii) vymedzenie svojich opatrení a stanovenie cieľových hodnôt. Tieto okolnosti môžu byť spôsobené charakteristickými vlastnosťami špecifickými pre dané odvetvie, ako sú cyklus peňažných tokov a obchodný cyklus, očakávané trvanie kapitálových investícií, časové horizonty, v rámci ktorých používatelia vyhlásení o udržateľnosti vykonávajú svoje posúdenia, alebo plánovacie horizonty, ktoré sa obvykle používajú v odvetví daného podniku na účely rozhodovania. Za týchto okolností môže podnik prijať odlišné vymedzenie strednodobého a/alebo dlhodobého časového horizontu (pozri ESRS 2 BP-2, odsek 9). |
81. |
Odkazy v ESRS na „krátkodobý“, „strednodobý“ a „dlhodobý“ odkazujú na časový horizont, ako ho vymedzil podnik podľa ustanovení v odsekoch 77 až 80. |
7. Vypracovanie a prezentácia informácií o udržateľnosti
82. |
V tejto kapitole sa uvádzajú všeobecné požiadavky, ktoré sa majú uplatňovať pri príprave a prezentácii informácií o udržateľnosti. |
7.1 Prezentácia porovnávacích informácií
83. |
Podnik zverejňuje porovnávacie informácie v súvislosti s predchádzajúcim obdobím za všetky kvantitatívne metriky a peňažné sumy zverejnené v bežnom období. Ak je to relevantné pre pochopenie vyhlásenia o udržateľnosti za bežné obdobie, podnik zverejňuje aj porovnávacie informácie pre opisné zverejnenia. |
84. |
Keď podnik vykazuje porovnávacie informácie, ktoré sa líšia od informácií vykázaných v predchádzajúcom období, zverejní:
|
85. |
Úprava porovnávacích informácií za jedno alebo viac predchádzajúcich období na dosiahnutie porovnateľnosti s bežným obdobím môže byť niekedy nevykonateľná. Napríklad údaje za predchádzajúce obdobie/obdobia nemuseli byť zozbierané spôsobom, ktorý umožňuje či už retrospektívne uplatnenie nového vymedzenia určitej metriky, alebo cieľovej hodnoty, alebo spätné prehodnotenie s cieľom opraviť chybu predchádzajúceho obdobia, pričom opätovné vytvorenie týchto informácií môže byť nevykonateľné (pozri ESRS 2 BP-2). Keď je úprava porovnávacích informácií za jedno alebo viac predchádzajúcich období nevykonateľná, podnik túto skutočnosť zverejní. |
86. |
Ak sa v ESRS vyžaduje, aby podnik pre určitú metriku alebo údajový bod prezentoval viac než jedno porovnávacie obdobie, prednosť majú požiadavky uvedených ESRS. |
7.2 Zdroje neistoty odhadov a výsledkov
87. |
Ak nemožno priamo merať kvantitatívne metriky a peňažné sumy vrátane informácií o upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca (pozri kapitolu 5 tohto štandardu) a možno ich len odhadnúť, môže vzniknúť neistota pri meraní. |
88. |
Podnik zverejňuje informácie s cieľom umožniť používateľom pochopiť najvýznamnejšie neistoty ovplyvňujúce kvantitatívne metriky a peňažné sumy vykázané vo svojom vyhlásení o udržateľnosti. |
89. |
Nevyhnutnou súčasťou prípravy informácií súvisiacich s udržateľnosťou je použitie primeraných predpokladov a odhadov vrátane analýzy scenárov alebo citlivosti, pričom to neoslabuje užitočnosť týchto informácií za predpokladu, že príslušné predpoklady a odhady sú presne opísané a vysvetlené. Ani vysoká úroveň neistoty pri meraní nevyhnutne nebráni tomu, aby takýto predpoklad alebo odhad poskytoval užitočné informácie alebo spĺňal kvalitatívne vlastnosti informácií (pozri dodatok B k tomuto štandardu). |
90. |
Údaje a predpoklady použité pri vypracovaní vyhlásenia o udržateľnosti musia byť v čo najväčšej možnej miere konzistentné so zodpovedajúcimi finančnými údajmi a predpokladmi použitými v účtovnej závierke podniku. |
91. |
V niektorých ESRS sa vyžaduje zverejňovanie informácií, ako sú vysvetlenia možných budúcich udalostí, ktoré majú neisté výsledky. Pri posudzovaní toho, či sú informácie o takýchto možných budúcich udalostiach významné, podnik použije kritériá uvedené v kapitole 3 tohto štandardu a zváži:
|
92. |
Pri posudzovaní možných výsledkov podnik zváži všetky relevantné skutočnosti a okolnosti vrátane informácií o výsledkoch s nízkou pravdepodobnosťou a veľkým vplyvom, ktoré by sa v súhrne mohli stať významnými. Podnik môže byť napríklad vystavený viacerým vplyvom alebo rizikám, z ktorých každý vplyv alebo každé riziko by mohlo spôsobiť rovnaký druh narušenia, napríklad narušenie dodávateľského reťazca podniku. Informácie o individuálnom zdroji rizika nemusia byť významné, ak je veľmi nepravdepodobné, že sa vyskytne narušenie spôsobené týmto zdrojom. Informácie o celkovom riziku narušenia dodávateľského reťazca zo všetkých zdrojov však môžu byť významné (pozri ESRS 2 BP-2). |
7.3 Aktualizácia zverejnení o udalostiach po konci obdobia vykazovania
93. |
V niektorých prípadoch môže podnik dostať informácie po konci obdobia vykazovania, ale pred schválením vydania správy o riadení. Ak takéto informácie poskytujú dôkazy alebo poznatky o podmienkach existujúcich na konci obdobia, podnik v prípade potreby aktualizuje odhady a zverejnenia informácií o udržateľnosti vzhľadom na nové informácie. |
94. |
Ak takéto informácie poskytujú dôkazy alebo poznatky o významných transakciách, iných udalostiach a podmienkach, ktoré vznikajú po konci obdobia vykazovania, podnik v prípade potreby poskytne opisné informácie o existencii, povahe a potenciálnych dôsledkoch týchto udalostí, ku ktorým došlo po skončení roka. |
7.4 Zmeny vo vypracovaní alebo v prezentácii informácií o udržateľnosti
95. |
Vymedzenie a výpočet metrík vrátane metrík použitých na stanovenie cieľových hodnôt a monitorovanie pokroku pri ich dosahovaní musí byť v priebehu času konzistentné. Podnik poskytne prehodnotené porovnávacie údaje, s výnimkou prípadov, keď je to nevykonateľné (pozri ESRS 2 BP-2), ak:
|
7.5 Vykazovanie chýb predchádzajúcich období
96. |
Podnik opravuje významné chyby predchádzajúcich období prehodnotením porovnávacích súm za predchádzajúce zverejnené obdobie (obdobia), pokiaľ to nie je nevykonateľné. Táto požiadavka sa nevzťahuje na obdobia vykazovania pred prvým rokom uplatňovania ESRS podnikom. |
97. |
Chyby predchádzajúcich období sú vynechané informácie z vyhlásenia podniku o udržateľnosti a nesprávne uvedené informácie v ňom za jedno alebo viacero predchádzajúcich období. Takéto chyby vznikajú v dôsledku nepoužitia alebo zneužitia spoľahlivých informácií:
|
98. |
Takéto chyby zahŕňajú: vplyvy matematických chýb, chýb pri uplatnení vymedzení metrík alebo cieľových hodnôt, omyly alebo nesprávny výklad skutočností a podvod. |
99. |
Potenciálne chyby v bežnom období zistené v danom období sa opravia pred schválením vydania správy o riadení. Významné chyby sa však niekedy zistia až v nasledujúcom období. |
100. |
Ak sa nedá určiť účinok chyby na všetky predchádzajúce prezentované obdobia, podnik prehodnotí porovnávacie informácie s cieľom opraviť chyby od najskoršieho možného dátumu. Podnik pri oprave zverejnení za predchádzajúce obdobie nepoužíva spätný pohľad pri vytváraní predpokladov o tom, aké by boli zámery vedenia v predchádzajúcom období, ani pri odhadovaní súm zverejnených v predchádzajúcom období. Táto požiadavka platí pre opravu spätne aj výhľadovo orientovaných zverejnení. |
101. |
Treba rozlišovať medzi opravami chýb a zmenami v odhadoch. Odhady môže byť potrebné revidovať po zistení dodatočných informácií (pozri ESRS 2 BP-2). |
7.6 Konsolidované vykazovanie a výnimka pre dcérske podniky
102. |
Ak podnik vykazuje na konsolidovanej úrovni, svoje posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí vykonáva za celú konsolidovanú skupinu bez ohľadu na právnu štruktúru danej skupiny. Zabezpečí zahrnutie všetkých dcérskych podnikov takým spôsobom, ktorý umožňuje nestrannú identifikáciu významných vplyvov, rizík a príležitostí. Kritériá a prahové hodnoty pre posúdenie vplyvu, rizika alebo príležitosti ako významných sa určujú na základe kapitoly 3 tohto štandardu. |
103. |
Ak podnik identifikuje významné rozdiely medzi významnými vplyvmi, rizikami alebo príležitosťami na úrovni skupiny a významnými vplyvmi, rizikami alebo príležitosťami jedného alebo viacerých zo svojich dcérskych podnikov, podnik poskytne primeraný opis vplyvov, rizík a prípadne príležitostí dotknutého dcérskeho podniku alebo dcérskych podnikov. |
104. |
Podnik môže pri posudzovaní toho, či sú rozdiely medzi významnými vplyvmi, rizikami alebo príležitosťami na úrovni skupiny a významnými vplyvmi, rizikami a príležitosťami jedného alebo viacerých z jeho dcérskych podnikov významné, zohľadniť rôzne okolnosti, napríklad či dcérsky podnik alebo dcérske podniky pôsobia v inom odvetví ako zvyšok skupiny, alebo okolnosti zohľadnené v oddiele 3.7 Úroveň rozčlenenia. |
7.7 Utajované skutočnosti a citlivé informácie, informácie o duševnom vlastníctve, know-how alebo výsledkoch inovácie
105. |
Od podniku sa nevyžaduje, aby zverejňoval utajované skutočnosti alebo citlivé informácie, aj keď sa takéto informácie považujú za významné. |
106. |
Pri zverejňovaní informácií o svojej stratégii, plánoch a opatreniach, ak sú konkrétne informácie zodpovedajúce duševnému vlastníctvu, know-how alebo výsledkom inovácie relevantné na splnenie cieľa požiadavky na zverejňovanie, môže však podnik vynechať tieto konkrétne informácie, ak:
|
107. |
Ak podnik vynechá utajované skutočnosti alebo citlivé informácie, alebo konkrétne informácie zodpovedajúce duševnému vlastníctvu, know-how alebo výsledkom inovácie, pretože spĺňajú kritéria stanovené v predchádzajúcom odseku, danú požiadavku na zverejňovanie splní zverejnením všetkých ostatných požadovaných informácií. |
108. |
Podnik vynaloží všetko primerané úsilie s cieľom zabezpečiť, aby s výnimkou vynechania utajovaných skutočností alebo citlivých informácií, alebo konkrétnych informácií zodpovedajúcich duševnému vlastníctvu, know-how alebo výsledkom inovácie, nebola narušená celková relevantnosť daného zverejnenia. |
7.8 Vykazovanie príležitostí
109. |
Pri vykazovaní príležitostí by zverejnenie malo zahŕňať opisné informácie, ktoré čitateľovi umožňujú pochopiť príležitosť pre podnik alebo celé odvetvie. Podnik pri vykazovaní príležitostí zvažuje významnosť informácií, ktoré sa majú zverejniť. V tejto súvislosti okrem iných faktorov zvažuje:
|
8. Štruktúra vyhlásenia o udržateľnosti
110. |
Táto kapitola poskytuje základ pre prezentáciu informácií o aspektoch udržateľnosti vypracovaných v súlade s článkami 19a a 29a smernice 2013/34/EÚ (t. j. vyhlásenie o udržateľnosti) v rámci správy podniku o riadení. Takéto informácie sa prezentujú vo vyhradenej časti správy o riadení označenej ako vyhlásenie o udržateľnosti. V dodatku F Príklad štruktúry vyhlásenia o udržateľnosti podľa ESRS k tomuto štandardu sa uvádza názorný príklad vyhlásenia o udržateľnosti štruktúrovaného podľa požiadaviek tejto kapitoly. |
8.1. Všeobecná požiadavka na prezentáciu
111. |
Informácie o udržateľnosti sa prezentujú:
|
8.2. Obsah a štruktúra vyhlásenia o udržateľnosti
112. |
S výnimkou možnosti začleniť informácie formou odkazu v súlade s oddielom 9.1. Začlenenie informácií formou odkazu tohto štandardu vykazuje podnik všetky príslušné zverejnenia vyžadované podľa ESRS v súlade s kapitolou 1 tohto štandardu v rámci vyhradenej časti správy o riadení. |
113. |
Podnik zahŕňa do svojho vyhlásenia o udržateľnosti zverejnenia podľa článku 8 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (8) a delegovaných nariadení Komisie, v ktorých sa stanovuje obsah a iné modality týchto zverejnení. Podnik zabezpečí, aby tieto zverejnenia boli samostatne identifikovateľné v rámci vyhlásenia o udržateľnosti. Zverejnenia týkajúce sa každého z environmentálnych cieľov vymedzených v nariadení o taxonómii sa prezentujú spolu v jasne identifikovateľnej časti environmentálneho oddielu vyhlásenia o udržateľnosti. Na tieto zverejnenia sa nevzťahujú ustanovenia ESRS s výnimkou tohto odseku a odseku 115 prvej vety tohto štandardu. |
114. |
Ak podnik zahŕňa do svojho vyhlásenia o udržateľnosti dodatočné zverejnenia vyplývajúce i) z iných právnych predpisov, ktoré ukladajú podniku povinnosť zverejniť informácie o udržateľnosti, alebo ii) zo všeobecne akceptovaných štandardov a rámcov pre vykazovanie informácií o udržateľnosti, vrátane nepovinného usmernenia a odvetvového usmernenia, publikovaných inými normalizačnými orgánmi (ako sú technické materiály vydané Radou pre medzinárodné štandardy v oblasti udržateľnosti alebo iniciatívou Global Reporting Initiative), takéto zverejnenia musia:
|
115. |
Podnik štruktúruje svoje vyhlásenie o udržateľnosti do štyroch častí v tomto poradí: všeobecné informácie, informácie o životnom prostredí [vrátane zverejnení podľa článku 8 nariadenia (EÚ) 2020/852], informácie o spoločnosti a informácie o správe a riadení. V súlade s ustanoveniami uvedenými v oddiele 3.6. Významné vplyvy alebo riziká vyplývajúce z opatrení na riešenie aspektov udržateľnosti tohto štandardu, ak informácie uvedené v jednej časti obsahujú informácie, ktoré sa majú vykazovať v inej časti, podnik môže v jednej časti odkázať na informácie prezentované v inej časti, aby sa predišlo duplicitnému vykazovaniu. Podnik môže uplatňovať podrobnú štruktúru znázornenú v dodatku F k tomuto štandardu. |
116. |
Zverejnenia vyžadované podľa odvetvových ESRS sa zoskupujú podľa oblasti vykazovania a v prípade potreby podľa témy udržateľnosti. Prezentujú sa spoločne so zverejneniami vyžadovanými podľa ESRS 2 a zodpovedajúcich tematických ESRS. |
117. |
Ak podnik vypracuje významné zverejnenia špecifické pre daný subjekt v súlade s odsekom 11, tieto zverejnenia vykáže spoločne s najrelevantnejšími odvetvovo neutrálnymi a odvetvovými zverejneniami. |
9. Prepojenia s inými časťami podnikového vykazovania a súvisiace informácie
118. |
Podnik poskytne informácie, ktoré používateľom jeho vyhlásenia o udržateľnosti umožnia pochopiť súvislosti medzi rôznymi jednotlivými informáciami vo vyhlásení a súvislosti medzi informáciami vo vyhlásení o udržateľnosti a inými informáciami, ktoré podnik zverejňuje v iných častiach svojho podnikového vykazovania. |
9.1. Začlenenie informácií formou odkazu
119. |
Ak sú splnené podmienky uvedené v odseku 120, informácie predpísané požiadavkou na zverejňovanie podľa ESRS vrátane konkrétneho údajového bodu predpísaného požiadavkou na zverejňovanie môžu byť začlenené do vyhlásenia o udržateľnosti formou odkazu na:
|
120. |
Podnik môže začleniť informácie odkazom na dokumenty uvedené v odseku 119 alebo ich časť za predpokladu, že zverejnenia začlenené formou odkazu:
|
121. |
Ak sú podmienky stanovené v odseku 120 splnené, informácie predpísané požiadavkou na zverejňovanie podľa ESRS vrátane konkrétneho údajového bodu predpísaného požiadavkou na zverejňovanie môžu byť začlenené do vyhlásenia o udržateľnosti formou odkazu na správu podniku vypracovanú v súlade s nariadením (ES) č. 1221/2009 o schéme EÚ pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS) (12). V takom prípade podnik zabezpečí, aby informácie začlenené formou odkazu boli vypracované s použitím rovnakého základu pre zostavenie informácií podľa ESRS vrátane rozsahu konsolidácie a zaobchádzania s informáciami o hodnotovom reťazci. |
122. |
Podnik pri vypracúvaní svojho vyhlásenia o udržateľnosti s použitím začlenenia informácií formou odkazu zváži celkovú súdržnosť vykazovaných informácií a zabezpečí, aby začlenenie formou odkazu nenarúšalo čitateľnosť vyhlásenia o udržateľnosti. V dodatku G Príklad začlenenia informácií formou odkazu k tomuto štandardu sa uvádza názorný príklad začlenenia informácií formou odkazu (pozri ESRS 2 BP-2). |
9.2. Súvisiace informácie a prepojenie s účtovnou závierkou
123. |
Podnik opíše vzťahy medzi rôznymi informáciami. Na to by mohlo byť potrebné prepojiť opisné informácie o správe a riadení, stratégii a riadení rizík so súvisiacimi metrikami a cieľovými hodnotami. Napríklad pri poskytovaní súvisiacich informácií môže byť potrebné, aby podnik vysvetlil účinok alebo pravdepodobný účinok svojej stratégie na účtovnú závierku alebo finančné plány alebo aby vysvetlil, ako jeho stratégia súvisí s metrikami a cieľovými hodnotami použitými na meranie pokroku v porovnaní s výkonnosťou. Okrem toho môže byť potrebné, aby podnik vysvetlil, ako by jeho používanie prírodných zdrojov a zmeny v rámci jeho dodávateľského reťazca mohli zvýšiť, zmeniť alebo znížiť jeho významné vplyvy, riziká a príležitosti. Môže byť potrebné, aby tieto informácie prepojil s informáciami o aktuálnych alebo očakávaných finančných vplyvoch na jeho výrobné náklady, na jeho strategickú reakciu s cieľom zmierniť takéto vplyvy alebo riziká a na jeho súvisiace investície do nových aktív. Takisto môže byť potrebné, aby podnik prepojil opisné informácie so súvisiacimi metrikami a cieľovými hodnotami a s informáciami v účtovnej závierke. Informácie, ktoré opisujú prepojenia, musia byť jasné a stručné. |
124. |
Ak vyhlásenie o udržateľnosti zahŕňa peňažné sumy alebo iné kvantitatívne údajové body, ktoré prekračujú prahovú hodnotu významnosti a sú uvedené v účtovnej závierke (priame prepojenie medzi informáciami zverejnenými vo vyhlásení o udržateľnosti a informáciami zverejnenými v účtovnej závierke), podnik zahrnie odkaz na príslušný odsek svojej účtovnej závierky, v ktorom možno nájsť zodpovedajúce informácie. |
125. |
Vyhlásenie o udržateľnosti môže zahŕňať peňažné sumy alebo iné kvantitatívne údajové body, ktoré prekračujú prahovú hodnotu významnosti a sú buď agregáciou, alebo súčasťou peňažných súm alebo kvantitatívnych údajov uvedených v účtovnej závierke podniku (nepriame prepojenie medzi informáciami zverejnenými vo vyhlásení o udržateľnosti a informáciami zverejnenými v účtovnej závierke). V takom prípade podnik vysvetlí, ako tieto sumy alebo údajové body vo vyhlásení o udržateľnosti súvisia s najrelevantnejšími sumami uvedenými v účtovnej závierke. Toto zverejnenie zahŕňa odkaz na položku finančného výkazu a/alebo na príslušné odseky jeho účtovnej závierky, v ktorých možno nájsť zodpovedajúce informácie. V prípade potreby sa môže poskytnúť zosúhlasenie, ktoré môže byť uvedené v tabuľkovom formáte. |
126. |
V prípade informácií, na ktoré sa nevzťahujú odseky 124 a 125, podnik na základe prahovej hranice významnosti vysvetlí konzistentnosť významných údajov, predpokladov a kvalitatívnych informácií zahrnutých do jeho vyhlásenia o udržateľnosti so zodpovedajúcimi údajmi, predpokladmi a kvalitatívnymi informáciami zahrnutými v účtovnej závierke. To môže nastať, ak vyhlásenie o udržateľnosti zahŕňa:
|
127. |
Konzistentnosť, ktorá sa vyžaduje v bode 126, musí byť na úrovni jediného údajového bodu a zahŕňať odkaz na príslušnú položku finančného výkazu alebo odsek poznámok k účtovnej závierke. Ak významné údaje, predpoklady a kvalitatívne informácie nie sú konzistentné, podnik uvedie túto skutočnosť a vysvetlí dôvod. |
128. |
Príklady položiek, v prípade ktorých sa v bode 126 vyžaduje vysvetlenie:
|
129. |
Tematické a odvetvové ESRS môžu obsahovať požiadavky na zahrnutie zosúhlasení alebo na znázornenie konzistentnosti údajov a predpokladov pre konkrétne požiadavky na zverejňovanie. V takých prípadoch majú prednosť požiadavky stanovené v uvedených ESRS. |
10. Prechodné ustanovenia
10.1. Prechodné ustanovenie týkajúce sa zverejnení špecifických pre daný subjekt
130. |
Očakáva sa, že rozsah, v akom sa na aspekty udržateľnosti vzťahujú ESRS, sa bude vyvíjať spolu s vývojom ďalších požiadaviek na zverejňovanie. Preto je pravdepodobné, že potreba zverejnení špecifických pre daný subjekt sa časom zníži, a to najmä v dôsledku budúceho prijatia odvetvových štandardov. |
131. |
Pri definovaní svojich zverejnení špecifických pre daný subjekt môže podnik prijať prechodné opatrenia na ich vypracúvanie v prvých troch ročných vyhláseniach o udržateľnosti, v rámci ktorých môže prednostne:
|
10.2. Prechodné ustanovenie týkajúce sa kapitoly 5 Hodnotový reťazec
132. |
V prípade, že nebudú k dispozícii všetky potrebné informácie týkajúce sa upstreamovej a downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca, podnik počas prvých troch rokov svojho vykazovania informácií o udržateľnosti podľa ESRS vysvetlí úsilie vynaložené na získanie potrebných informácií o upstreamovej a downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca, dôvody, prečo nebolo možné získať všetky potrebné informácie, a jeho plány na získanie potrebných informácií v budúcnosti. |
133. |
S cieľom zohľadniť ťažkosti, ktorým podniky môžu čeliť pri zhromažďovaní informácií od aktérov v celom ich hodnotovom reťazci, a obmedziť záťaž pre MSP v hodnotovom reťazci počas prvých troch rokov vykazovania informácií o udržateľnosti podľa ESRS:
|
134. |
Odseky 132 a 133 platia bez ohľadu na to, či príslušný aktér v hodnotovom reťazci je alebo nie je MSP. |
135. |
Počínajúc štvrtým rokom svojho vykazovania podľa ESRS podnik zahrnie informácie o upstreamovej a/alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca podľa odseku 63. V tejto súvislosti informácie, ktoré sa majú podľa ESRS získať od MSP v upstreamovej a/alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca podniku, neprekročia obsah budúcich ESRS pre kótované MSP. |
10.3. Prechodné ustanovenie týkajúce sa oddielu 7.1. Prezentácia porovnávacích informácií
136. |
S cieľom zjednodušiť prvé uplatnenie tohto štandardu sa od podniku nevyžaduje, aby v prvom roku vypracúvania vyhlásenia o udržateľnosti podľa ESRS zverejňoval porovnávacie informácie vyžadované podľa odseku 7.1. Prezentácia porovnávacích informácií. Pokiaľ ide o požiadavky na zverejňovanie uvedené v dodatku C Zoznam postupne zavádzaných požiadaviek na zverejňovanie, toto prechodné ustanovenie sa uplatňuje vo vzťahu k prvému roku povinného uplatňovania postupne zavedenej požiadavky na zverejňovanie. |
10.4. Prechodné ustanovenie: Zoznam požiadaviek na zverejňovanie, ktoré sa zavádzajú postupne
137. |
V dodatku C Zoznam postupne zavádzaných požiadaviek na zverejňovanie k tomuto štandardu sa stanovujú ustanovenia o postupnom zavádzaní týkajúce sa požiadaviek na zverejňovanie alebo údajových bodov požiadaviek na zverejňovanie podľa ESRS, ktoré môžu byť vynechané alebo sa neuplatňujú v prvom roku (prvých rokoch) vypracúvania vyhlásenia o udržateľnosti podľa ESRS. |
Dodatok A
Požiadavky na uplatňovanie
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS 1 a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu.
Zverejnenia špecifické pre daný subjekt
AR 1. |
Zverejnenia špecifické pre daný subjekt umožňujú používateľom pochopiť vplyvy, riziká a príležitosti podniku vo vzťahu k environmentálnym a sociálnym záležitostiam a záležitostiam v oblasti správy a riadenia. |
AR 2. |
Pri vypracúvaní zverejnení špecifických pre daný subjekt podnik zabezpečí, aby:
|
AR 3. |
Pri určovaní, či sú príslušné metriky vhodné na zahrnutie do zverejnení špecifických pre daný subjekt, podnik zváži, či:
|
AR 4. |
Pri vypracúvaní svojich zverejnení špecifických pre daný subjekt podnik dôkladne zváži:
|
AR 5. |
Ďalšie usmernenia pre vypracúvanie zverejnení špecifických pre daný subjekt možno nájsť tak, že sa zohľadnia informácie požadované podľa toho tematického ESRS, v ktorom sa riešia podobné aspekty udržateľnosti. |
Dvojitá významnosť
Zainteresované strany a ich relevantnosť pre proces posudzovania významnosti
AR 6. |
Okrem kategórií zainteresovaných strán uvedených v odseku 22 sú bežnými kategóriami zainteresovaných strán: zamestnanci a iní pracovníci, dodávatelia, spotrebitelia, zákazníci, koncoví používatelia, miestne komunity a osoby v zraniteľných situáciách a orgány verejnej správy vrátane regulačných orgánov, orgánov dohľadu a centrálnych bánk. |
AR 7. |
Prírodu možno považovať za tichú zainteresovanú stranu. V takom prípade sa môžu ekologické údaje a údaje o ochrane druhov použiť pri posudzovaní významnosti podnikom. |
AR 8. |
Posúdenie významnosti vychádza z dialógu s ovplyvnenými zainteresovanými stranami. Podnik môže spolupracovať s ovplyvnenými zainteresovanými stranami alebo ich zástupcami (ako sú zamestnanci alebo odborové zväzy), a to spolu s používateľmi vykazovania informácií o udržateľnosti a inými expertmi, s cieľom poskytnúť vstupy alebo spätnú väzbu k jeho záverom týkajúcim sa jeho významných vplyvov, rizík a príležitostí. |
Posúdenie významnosti vplyvu
AR 9. |
Podnik pri posudzovaní významnosti vplyvu a určovaní významných aspektov, ktoré sa majú vykázať, zváži tieto tri kroky:
|
Charakteristické znaky závažnosti
AR 10. |
Závažnosť určujú tieto faktory:
|
AR 11. |
Ktorýkoľvek z uvedených troch charakteristických znakov (miera, rozsah a nenapraviteľný charakter) môže spôsobiť, že negatívny vplyv bude závažný. V prípade potenciálneho negatívneho vplyvu na ľudské práva má závažnosť vplyvu prednosť pred jeho pravdepodobnosťou. |
Vplyvy spojené s podnikom
AR 12. |
Na ilustráciu:
|
Posúdenie finančnej významnosti
AR 13. |
Ďalej sú uvedené príklady toho, ako sú vplyvy a závislosti zdrojom rizík alebo príležitostí:
|
AR 14. |
Východiskovým bodom pre posúdenie finančnej významnosti je identifikácia rizík a príležitostí, ktoré majú vplyv alebo v prípade ktorých by sa odôvodnene mohlo očakávať, že budú mať vplyv na finančnú situáciu podniku, jeho finančnú výkonnosť, peňažné toky, prístup k financovaniu alebo kapitálové náklady v krátkodobom, strednodobom alebo dlhodobom horizonte. V tejto súvislosti podnik zváži:
|
AR 15. |
Po tom, ako podnik identifikoval svoje riziká a príležitosti, určí, ktoré z nich sú významné na účely vykazovania. Vychádza sa pritom z kombinácie i) pravdepodobnosti výskytu a ii) potenciálnej intenzity finančných vplyvov stanovených na základe primeraných prahových hodnôt. V tomto kroku zváži príspevok týchto rizík a príležitostí k finančným vplyvom v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte na základe:
|
Aspekty udržateľnosti, ktoré sa majú zahrnúť do posudzovania významnosti
AR 16. |
Podnik pri vykonávaní svojho posúdenia významnosti zváži nasledujúci zoznam aspektov udržateľnosti, na ktoré sa vzťahujú tematické ESRS. Ak sa v dôsledku posúdenia významnosti vykonaného podnikom (pozri ESRS 2 IRO-1) posúdi daný aspekt udržateľnosti v tomto zozname ako významný, podnik pri vykazovaní dodržiava súlad so zodpovedajúcimi požiadavkami na zverejňovanie podľa príslušného tematického ESRS. Použitie tohto zoznamu nenahrádza proces určenia významných aspektov. Tento zoznam je nástrojom na podporu posúdenia významnosti vykonaného podnikom. Podnik pri určovaní svojich významných aspektov musí ešte zohľadniť svoje vlastné osobitné okolnosti. Podnik takisto musí podľa potreby vypracovať zverejnenia špecifické pre daný subjekt týkajúce sa významných vplyvov, rizík a príležitostí, na ktoré sa nevzťahujú ESRS, ako sa opisuje v odseku 11 tohto štandardu.
|
Odhadovanie pomocou odvetvových priemerov a zástupných hodnôt
AR 17. |
Ak podnik nedokáže zozbierať informácie o upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca, ako sa vyžaduje v odseku 63, po tom, ako na to vynaložil primerané úsilie, odhadne informácie, ktoré sa majú vykázať, s použitím všetkých primeraných a preukázateľných informácií, ktoré má podnik k dispozícii k dátumu vykazovania bez vynaloženia neprimeraných výdavkov alebo úsilia. To okrem iného zahŕňa interné a externé informácie, ako sú údaje z nepriamych zdrojov, odvetvové priemery, analýzy vzoriek, trhové údaje a údaje o porovnateľných skupinách, iné zástupné hodnoty alebo údaje založené na výdavkoch. |
Obsah a štruktúra vyhlásenia o udržateľnosti
AR 18. |
Napríklad v prípade odseku 115 v oddiele 8.2. Obsah a štruktúra vyhlásenia o udržateľnosti tohto štandardu môže podnik, ktorý sa zaoberá environmentálnymi a sociálnymi aspektmi v rámci tej istej politiky, používať krížové odkazy. Znamená to, že podnik môže vykazovať informácie o politike vo svojich zverejneniach informácií o životnom prostredí a krížovo na ne odkazovať v príslušných sociálnych zverejneniach alebo naopak. Konsolidovaná prezentácia politík v rámci rôznych tém je povolená. |
Dodatok B
Kvalitatívne vlastnosti informácií
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS 1 a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu. V tomto dodatku sa vymedzujú kvalitatívne vlastnosti, ktoré musia spĺňať informácie uvedené vo vyhlásení o udržateľnosti vypracovanom podľa ESRS.
Relevantnosť
QC 1. |
Informácie o udržateľnosti sú relevantné, ak môžu ovplyvniť rozhodnutia používateľov podľa prístupu dvojitej významnosti (pozri kapitolu 3 tohto štandardu). |
QC 2. |
Informácie môžu ovplyvniť rozhodnutie aj vtedy, ak sa niektorí používatelia rozhodnú nevyužiť ich alebo ak sú im už známe z iných zdrojov. Informácie o udržateľnosti môžu ovplyvniť rozhodnutia používateľov, ak majú prediktívnu hodnotu, potvrdzujúcu hodnotu alebo obe tieto hodnoty. Informácie majú prediktívnu hodnotu, ak ich možno použiť ako vstup do procesov, ktoré používatelia uplatňujú na predpovedanie budúcich výsledkov. Informácie o udržateľnosti nemusia byť prognózou ani predpoveďou, aby mali prediktívnu hodnotu, ale prediktívnu hodnotu majú skôr vtedy, ak ich používatelia využívajú pri uskutočňovaní svojich vlastných prognóz. |
QC 3. |
Informácie majú potvrdzujúcu hodnotu, ak poskytujú spätnú väzbu (potvrdenie alebo zmenu) k predchádzajúcim hodnoteniam. |
QC 4. |
Významnosť je aspekt relevantnosti špecifický pre daný subjekt založený na povahe a/alebo intenzite položiek, ktorých sa informácie týkajú, ako sú posúdené v kontexte vykazovania informácií o udržateľnosti podnikom (pozri kapitolu 3 tohto štandardu). |
Pravdivý obraz
QC 5. |
Aby boli informácie užitočné, nesmú len opisovať príslušný jav, ale musia aj poskytovať pravdivý obraz o podstate javu, ktorý majú opisovať. Aby bol obraz pravdivý, informácie musia byť i) úplné; ii) neutrálne a iii) presné. |
QC 6. |
Úplné znázornenie vplyvu, rizika alebo príležitosti zahŕňa všetky významné informácie, ktoré používatelia potrebujú na pochopenie daného vplyvu, rizika alebo príležitosti. Zahŕňa to spôsob, akým podnik prispôsobil svoju stratégiu, riadenie rizík a správu a riadenie v reakcii na daný vplyv, riziko alebo príležitosť, ako aj metriky identifikované na stanovenie cieľových hodnôt a meranie výkonnosti. |
QC 7. |
Neutrálne znázornenie je bez zaujatosti, pokiaľ ide o jeho výber alebo zverejňovanie informácií. Informácie sú neutrálne, ak nie sú skreslené, vážené, zdôraznené, zoslabené alebo inak zmanipulované, aby sa zvýšila pravdepodobnosť, že používatelia prijmú tieto informácie priaznivo alebo nepriaznivo. Musia byť vyvážené, aby pokryli priaznivé/pozitívne a nepriaznivé/negatívne aspekty. Rovnakú pozornosť treba venovať negatívnym aj pozitívnym významným vplyvom z hľadiska významnosti vplyvu, ako aj významným rizikám a príležitostiam z hľadiska finančnej významnosti. V záujme neutrálneho znázornenia musia všetky ambiciózne informácie o udržateľnosti, napríklad cieľové hodnoty alebo plány, zahŕňať ambície aj faktory, ktoré by podniku mohli zabrániť v dosiahnutí týchto ambícií. |
QC 8. |
Neutralita je podporená uplatňovaním obozretnosti, čo je uplatňovanie opatrnosti pri rozhodovaní v podmienkach neistoty. Informácie nesmú byť očistené ani kompenzované, aby boli neutrálne. Uplatňovanie obozretnosti znamená, že príležitosti nie sú nadhodnotené a riziká nie sú podhodnotené. Uplatňovanie obozretnosti rovnako neumožňuje podhodnotenie príležitostí alebo nadhodnotenie rizík. Podnik môže prezentovať očistené informácie navyše k hrubým hodnotám, ak takáto prezentácia nezahmlieva príslušné informácie a zahŕňa jasné vysvetlenie, pokiaľ ide o účinky očistenia a dôvody očistenia. |
QC 9. |
Informácie môžu byť presné bez toho, aby boli úplne presné vo všetkých aspektoch. Presné informácie znamenajú, že podnik zaviedol primerané procesy a vnútorné kontroly s cieľom zabrániť významným chybám alebo významným nesprávnostiam. Ako také sa odhady musia prezentovať s jasným dôrazom na ich možné obmedzenia a súvisiacu neistotu (pozri oddiel 7.2 tohto štandardu). Rozsah potrebnej a dosiahnuteľnej presnosti a faktory, ktoré zabezpečujú presnosť informácií, závisia od povahy informácií a povahy aspektov, ktorými sa informácie zaoberajú. Presnosť si vyžaduje napríklad to, aby:
|
Porovnateľnosť
QC 10. |
Informácie o udržateľnosti sú porovnateľné, ak ich možno porovnať s informáciami, ktoré podnik poskytol v predchádzajúcich obdobiach, a možno ich porovnať s informáciami poskytnutými inými podnikmi, najmä tými, ktoré majú podobné činnosti alebo pôsobia v rovnakom odvetví. Referenčným bodom pre porovnania môže byť cieľová hodnota, základný scenár, odvetvová referenčná hodnota či porovnateľné informácie buď od iných podnikov, alebo od medzinárodne uznávanej organizácie atď. |
QC 11. |
Konzistentnosť súvisí s porovnateľnosťou, ale nie je s ňou totožná. Konzistentnosť sa týka používania rovnakých prístupov alebo metód podnikom alebo inými podnikmi pre rovnaký aspekt udržateľnosti medzi jednotlivými obdobiami. Konzistentnosť prispieva k dosahovaniu cieľa porovnateľnosti. |
QC 12. |
Porovnateľnosť neznamená jednotnosť. Aby informácie boli porovnateľné, podobné komponenty musia vyzerať podobne a odlišné komponenty musia vyzerať odlišne. Porovnateľnosť informácií o udržateľnosti nemožno zvýšiť znázornením nepodobných vecí ako podobných a ani znázornením podobných vecí ako nepodobných. |
Overiteľnosť
QC 13. |
Overiteľnosť prispieva k zabezpečeniu dôvery používateľov, že informácie sú úplné, neutrálne a presné. Informácie o udržateľnosti sú overiteľné, ak je možné potvrdiť samotné informácie alebo vstupy použité na ich odvodenie. |
QC 14. |
Overiteľnosť znamená, že rôzni informovaní a nezávislí pozorovatelia by mohli dosiahnuť konsenzus, aj keď by nemuseli nevyhnutne dosiahnuť úplnú zhodu, že konkrétne znázornenie poskytuje pravdivý obraz. Informácie o udržateľnosti sa musia poskytovať spôsobom, ktorým za zvyšuje ich overiteľnosť, napríklad:
|
QC 15. |
Niektoré informácie o udržateľnosti budú vo forme vysvetlení alebo výhľadových informácií. Tieto zverejnenia môžu byť preukázateľné na základe poskytnutia pravdivého obrazu o vecnom stave, napríklad stratégiách podniku, jeho plánoch a analýzach rizík. S cieľom pomôcť používateľom rozhodnúť sa, či majú použiť takéto informácie, podnik opíše východiskové predpoklady a metódy na vypracovanie týchto informácií, ako aj iné faktory, ktoré poskytujú dôkazy o tom, že odrážajú skutočné plány alebo rozhodnutia prijaté podnikom. |
Zrozumiteľnosť
QC 16. |
Informácie o udržateľnosti sú zrozumiteľné, ak sú jasné a stručné. Zrozumiteľné informácie umožňujú akémukoľvek informovanému používateľovi ľahko porozumieť informáciám, ktoré sa predkladajú. |
QC 17. |
Aby zverejňovanie informácií o udržateľnosti bolo stručné, je potrebné, aby sa v ňom a) predchádzalo používaniu generických štandardizovaných informácií, ktoré nie sú špecifické pre daný podnik; b) predchádzalo zbytočnej duplicite informácií vrátane informácií uvedených aj v účtovnej závierke a c) používal zrozumiteľný jazyk a dobre štruktúrované vety a odseky. Stručné zverejnenia musia obsahovať len významné informácie. Doplňujúce informácie prezentované podľa odseku 113 sa musia poskytovať spôsobom, ktorým sa zabráni zahmlievaniu významných informácií. |
QC 18. |
Jasnosť by sa mohla zvýšiť rozlišovaním informácií o vývoji v období vykazovania od tzv. stálych informácií, ktoré zostávajú relatívne nemenné medzi jednotlivými obdobiami. Možno to urobiť napríklad samostatným opisom vlastností procesov správy a riadenia a procesov riadenia rizík podniku súvisiacich s udržateľnosťou, ktoré sa od posledného obdobia vykazovania zmenili, v porovnaní s procesmi, ktoré sa nezmenili. |
QC 19. |
Úplnosť, jasnosť, ako aj porovnateľnosť zverejňovania informácií o udržateľnosti závisia od toho, či sa informácie prezentujú ako súdržný celok. Aby zverejňovanie informácií o udržateľnosti bolo súdržné, musí sa prezentovať spôsobom, ktorým sa vysvetľuje kontext a prepojenia medzi súvisiacimi informáciami. Súdržnosť si takisto vyžaduje, aby podnik poskytol informácie spôsobom, ktorý používateľom umožňuje uviesť do súvislosti informácie o jeho vplyvoch, rizikách a príležitostiach súvisiacich s udržateľnosťou s informáciami v účtovnej závierke podniku. |
QC 20. |
Ak riziká a príležitosti súvisiace s udržateľnosťou, ktoré sú uvedené v účtovnej závierke, majú dôsledky pre vykazovanie informácií o udržateľnosti, podnik zahŕňa do vyhlásenia o udržateľnosti informácie, ktoré používatelia potrebujú na posúdenie týchto dôsledkov, a uvádza vhodné prepojenia na účtovnú závierku (pozri kapitolu 9 tohto štandardu). Úroveň informácií, podrobnosti a odbornosti musí byť zosúladená s potrebami a očakávaniami používateľov. Treba sa vyhnúť používaniu skratiek a jednotky merania musia byť vymedzené a zverejnené. |
Dodatok C
Zoznam postupne zavádzaných požiadaviek na zverejňovanie
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS 1 a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu.
ESRS |
Požiadavka na zverejňovanie |
Úplný názov požiadavky na zverejňovanie |
Postupné zavádzanie alebo deň nadobudnutia účinnosti (vrátane prvého roka) |
ESRS 2 |
SBM-1 |
Stratégia, obchodný model a hodnotový reťazec |
Podnik vykazuje informácie predpísané v ESRS 2 SBM-1 odseku 40 písm. b) (rozčlenenie celkových výnosov podľa významných odvetví ESRS) a odseku 40 písm. c) (zoznam dodatočných významných odvetví ESRS) od dátumu začatia uplatňovania stanoveného v delegovanom akte Komisie, ktorý sa má prijať podľa článku 29b ods. 1 bodu ii) tretieho pododseku smernice 2013/34/EÚ. |
ESRS 2 |
SBM-3 |
Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom |
Podnik môže počas prvého roka zostavovania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie predpísané v ESRS 2 SBM-3 odseku 48 písm. e) (očakávané finančné vplyvy). Podnik môže počas prvých troch rokov zostavovania svojho vyhlásenia o udržateľnosti splniť ESRS 2 SBM-3 odsek 48 písm. e) tak, že vykazuje len kvalitatívne zverejnenia, ak je vypracovanie kvantitatívnych zverejnení nevykonateľné. |
ESRS E1 |
E1-6 |
Hrubé emisie rozsahu 1, 2, 3 a celkové emisie skleníkových plynov |
Podniky alebo skupiny, ktorých priemerný počet zamestnancov počas finančného roka nie je vyšší ako 750 k dátumom ich súvah (ak je to relevantné, na konsolidovanej báze), môžu počas prvého roka vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať údajové body týkajúce sa emisií rozsahu 3 a celkových emisií skleníkových plynov. |
ESRS E1 |
E1-9 |
Očakávané finančné vplyvy v dôsledku významných fyzických rizík a rizík spojených s transformáciou, ako aj potenciálnych klimatických príležitostí |
Podnik môže počas prvého roka vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie predpísané v ESRS E1-9. Podnik môže počas prvých troch rokov vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti splniť ESRS E1-9 tak, že vykazuje len kvalitatívne zverejnenia, ak je vypracovanie kvantitatívnych zverejnení nevykonateľné. |
ESRS E2 |
E2-6 |
Očakávané finančné vplyvy v dôsledku vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia |
Podnik môže počas prvého roka vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie predpísané v ESRS E2-6. S výnimkou informácií predpísaných v odseku 40 písm. b) týkajúcich sa prevádzkových a kapitálových výdavkov, ktoré vznikli v období vykazovania v spojení s významnými incidentmi a depozitmi, môže podnik počas prvých troch rokov vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti splniť ESRS E2-6 tak, že vykazuje len kvalitatívne zverejnenia. |
ESRS E3 |
E3-5 |
Očakávané finančné vplyvy v dôsledku vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s vodnými a morskými zdrojmi |
Podnik môže počas prvého roka zostavovania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie predpísané v ESRS E3-5. Podnik môže počas prvých troch rokov zostavovania svojho vyhlásenia o udržateľnosti splniť ESRS E3-5 tak, že vykazuje len kvalitatívne zverejnenia. |
ESRS E4 |
Všetky požiadavky na zverejňovanie |
Všetky požiadavky na zverejňovanie |
Podniky alebo skupiny, ktorých priemerný počet zamestnancov počas finančného roka nie je vyšší ako 750 k dátumom ich súvah (ak je to relevantné, na konsolidovanej báze), môžu počas prvých dvoch rokov vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie stanovené v požiadavkách na zverejňovanie podľa ESRS E4. |
ESRS E4 |
E4-6 |
Očakávané finančné vplyvy v dôsledku vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa biodiverzity a ekosystému |
Podnik môže počas prvého roka vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie predpísané v ESRS E4-6. Podnik môže počas prvých troch rokov vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti splniť ESRS E4-6 tak, že vykazuje len kvalitatívne zverejnenia. |
ESRS E5 |
E5-6 |
Očakávané finančné vplyvy v dôsledku vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva |
Podnik môže počas prvého roka vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie predpísané v ESRS E5-6. Podnik môže počas prvých troch rokov vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti splniť ESRS E5-6 tak, že vykazuje len kvalitatívne zverejnenia. |
ESRS S1 |
Všetky požiadavky na zverejňovanie |
Všetky požiadavky na zverejňovanie |
Podniky alebo skupiny, ktorých priemerný počet zamestnancov počas finančného roka nie je vyšší ako 750 k dátumom ich súvah (ak je to relevantné, na konsolidovanej báze), môžu počas prvého roka vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie stanovené v požiadavkách na zverejňovanie podľa ESRS S1. |
ESRS S1 |
S1-7 |
Charakteristiky pracovníkov vlastnej pracovnej sily, ktorí nie sú zamestnancami podniku |
Podnik môže počas prvého roka vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať vykazovanie v prípade všetkých údajových bodov v tejto požiadavke na zverejňovanie. |
ESRS S1 |
S1-8 |
Pokrytie kolektívnym vyjednávaním a sociálny dialóg |
Podnik môže počas prvého roka vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať túto požiadavku na zverejňovanie v súvislosti so svojimi vlastnými zamestnancami v krajinách mimo EHP. |
ESRS S1 |
S1-11 |
Sociálna ochrana |
Podnik môže počas prvého roka vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie predpísané v ESRS S1-11. |
ESRS S1 |
S1-12 |
Percentuálny podiel zamestnancov so zdravotným postihnutím |
Podnik môže počas prvého roka vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie predpísané v ESRS S1-12. |
ESRS S1 |
S1-13 |
Odborná príprava a rozvoj zručností |
Podnik môže počas prvého roka vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie predpísané v ESRS S1-13. |
ESRS S1 |
S1-14 |
Zdravie a bezpečnosť |
Podnik môže počas prvého roka vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať údajové body týkajúce sa prípadov zlého zdravotného stavu v súvislosti s prácou a počtu dní neodpracovaných v dôsledku zranení, nehôd, úmrtí alebo prípadov zlého zdravotného stavu v súvislosti s prácou. |
ESRS S1 |
S1-14 |
Zdravie a bezpečnosť |
Podnik môže počas prvého roka vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie o pracovníkoch, ktorí nie sú zamestnancami. |
ESRS S1 |
S1-15 |
Rovnováha medzi pracovným a súkromným životom |
Podnik môže počas prvého roka vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie predpísané v ESRS S1-15. |
ESRS S2 |
Všetky požiadavky na zverejňovanie |
Všetky požiadavky na zverejňovanie |
Podniky alebo skupiny, ktorých priemerný počet zamestnancov počas finančného roka nie je vyšší ako 750 k dátumom ich súvah (ak je to relevantné, na konsolidovanej báze), môžu počas prvých dvoch rokov vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie stanovené v požiadavkách na zverejňovanie podľa ESRS S2. |
ESRS S3 |
Všetky požiadavky na zverejňovanie |
Všetky požiadavky na zverejňovanie |
Podniky alebo skupiny, ktorých priemerný počet zamestnancov počas finančného roka nie je vyšší ako 750 k dátumom ich súvah (ak je to relevantné, na konsolidovanej báze), môžu počas prvých dvoch rokov vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie stanovené v požiadavkách na zverejňovanie podľa ESRS S3. |
ESRS S4 |
Všetky požiadavky na zverejňovanie |
Všetky požiadavky na zverejňovanie |
Podniky alebo skupiny, ktorých priemerný počet zamestnancov počas finančného roka nie je vyšší ako 750 k dátumom ich súvah (ak je to relevantné, na konsolidovanej báze), môžu počas prvých dvoch rokov vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie stanovené v požiadavkách na zverejňovanie podľa ESRS S4. |
Dodatok D
Štruktúra vyhlásenia o udržateľnosti podľa ESRS
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS 1 a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu, pokiaľ ide o vykazovanie v štyroch častiach, ako sa uvádza v odseku 115.
Časť správy o riadení |
Označenie ESRS |
Názov |
||
|
ESRS 2 |
Všeobecné zverejnenia vrátane informácií poskytovaných podľa požiadaviek na uplatňovanie uvedených v tematických ESRS uvedených v dodatku C k ESRS 2. |
||
|
neuplatňuje sa |
Zverejnenia podľa článku 8 nariadenia (EÚ) 2020/852 (nariadenie o taxonómii) |
||
|
ESRS E1 |
Zmena klímy |
||
|
ESRS E2 |
Znečisťovanie |
||
|
ESRS E3 |
Vodné a morské zdroje |
||
|
ESRS E4 |
Biodiverzita a ekosystémy |
||
|
ESRS E5 |
Využívanie zdrojov a obehové hospodárstvo |
||
|
ESRS S1 |
Vlastná pracovná sila |
||
|
ESRS S2 |
Pracovníci v hodnotovom reťazci |
||
|
ESRS S3 |
Ovplyvnené spoločenstvá |
||
|
ESRS S4 |
Spotrebitelia a koncoví používatelia |
||
|
ESRS G1 |
Obchodné správanie |
Dodatok E
Vývojový diagram na určenie zverejnení podľa ESRS
Posúdenie významnosti je východiskovým bodom vykazovania informácií o udržateľnosti podľa ESRS. V tomto dodatku sa uvádzajú nezáväzné príklady posudzovania významnosti vplyvu a finančnej významnosti opísaného v kapitole 3. IRO-1 v oddiele 4.1 ESRS 2 zahŕňa všeobecné požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa postupu podniku na identifikáciu vplyvov, rizík a príležitostí a na posúdenie ich významnosti. V SBM-3 ESRS 2 sa uvádzajú požiadavky na všeobecné zverejňovanie týkajúce sa významných vplyvov, rizík a príležitostí vyplývajúcich z posúdenia významnosti vykonaného podnikom. Podnik môže vynechať všetky požiadavky na zverejňovanie podľa tematického štandardu, ak usúdil, že daná téma nie je významná. V takom prípade môže zverejniť stručné vysvetlenie záverov posúdenia významnosti danej témy, no v prípade ESRS E1 zmena klímy musí zverejniť podrobné vysvetlenie (IRO-2 ESRS 2). V ESRS sa stanovujú požiadavky na zverejňovanie, nie požiadavky na správanie. Požiadavky na zverejňovanie vo vzťahu k akčným plánom, cieľovým hodnotám, politikám, analýze scenárov a plánom transformácie sú primerané, pretože sú podmienené tým, že ich podnik má, čo môže závisieť od veľkosti, kapacity, zdrojov a zručností podniku. Poznámka: Nasledujúci vývojový diagram sa nevzťahuje na situáciu, v ktorej podnik posúdi aspekt udržateľnosti ako významný, ale nie je zahrnutý v tematickom štandarde, pričom v takom prípade podnik uskutoční doplňujúce zverejnenia špecifické pre daný subjekt [ESRS 1 30 písm. b)].
Dodatok F
Príklad štruktúry vyhlásenia o udržateľnosti podľa ESRS
T ýmto dodatkom sa dopĺňa ESRS 1. Uvádza sa v ňom nezáväzný príklad štruktúry vyhlásenia o udržateľnosti načrtnutej v oddiele 8.2 tohto štandardu. V tomto príklade podnik dospel k záveru, že biodiverzita a ekosystémy, znečisťovanie a ovplyvnené spoločenstvá nie sú významné.
Dodatok G
Príklad začlenenia informácií formou odkazu
Týmto dodatkom sa dopĺňa ESRS 1. Uvádzajú sa v ňom nezáväzné príklady začlenenia iného oddielu správy o riadení do vyhlásenia o udržateľnosti formou odkazu, ako sa uvádza v oddiele 9.1 tohto štandardu.
ESRS 2
VŠEOBECNÉ ZVEREJNENIA
Obsah
Cieľ
1. |
Základ pre vypracovanie |
– |
Požiadavka na zverejňovanie BP-1 – Všeobecný základ pre vypracovanie vyhlásení o udržateľnosti |
– |
Požiadavka na zverejňovanie BP-2 – Zverejňovanie informácií v súvislosti s osobitnými okolnosťami |
2. |
Správa a riadenie |
– |
Požiadavka na zverejňovanie GOV-1 – Úloha správnych, riadiacich a dozorných orgánov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie GOV-2 – Informácie poskytované správnym, riadiacim a dozorným orgánom podniku a aspekty udržateľnosti, ktorými sa tieto orgány zaoberajú |
– |
Požiadavka na zverejňovanie GOV-3 – Začlenenie výkonnosti súvisiacej s udržateľnosťou do systémov stimulov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie GOV-4 – Vyhlásenie o náležitej starostlivosti |
– |
Požiadavka na zverejňovanie GOV-5 – Riadenie rizík a vnútorné kontroly v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti |
3. |
Stratégia |
– |
Požiadavka na zverejňovanie SBM-1 – Stratégia, obchodný model a hodnotový reťazec |
– |
Požiadavka na zverejňovanie SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán |
– |
Požiadavka na zverejňovanie SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom |
4. |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí |
4.1 |
Zverejňovanie informácií o procese posudzovania významnosti |
– |
Požiadavka na zverejňovanie IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí |
– |
Požiadavka na zverejňovanie IRO-2 – Požiadavky na zverejňovanie v štandardoch ESRS, na ktoré sa vzťahuje vyhlásenie podniku o udržateľnosti |
4.2. |
Minimálna požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa politík a opatrení |
– |
Minimálna požiadavka na zverejňovanie – MDR-P Politiky – Politiky prijaté na účely riadenia významných aspektov udržateľnosti |
– |
Minimálna požiadavka na zverejňovanie – MDR-A Opatrenia – Opatrenia a zdroje v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti |
5. |
Metriky a cieľové hodnoty |
– |
Minimálna požiadavka na zverejňovanie – MDR-M Metriky – Metriky v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti |
– |
Minimálna požiadavka na zverejňovanie – MDR-T Cieľové hodnoty – Sledovanie účinnosti politík a opatrení prostredníctvom cieľových hodnôt |
Dodatok A: |
Požiadavky na uplatňovanie |
1. |
Základ pre vypracovanie |
– |
Požiadavka na zverejňovanie BP-1 – Všeobecný základ pre vypracovanie vyhlásenia o udržateľnosti |
2. |
Správa a riadenie |
– |
Požiadavka na zverejňovanie GOV-1 – Úloha správnych, riadiacich a dozorných orgánov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie GOV-2 – Informácie poskytované správnym, riadiacim a dozorným orgánom podniku a aspekty udržateľnosti, ktorými sa tieto orgány zaoberajú |
– |
Požiadavka na zverejňovanie GOV-3 – Začlenenie výkonnosti súvisiacej s udržateľnosťou do systémov stimulov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie GOV-4 – Vyhlásenie o náležitej starostlivosti |
– |
Požiadavka na zverejňovanie GOV-5 – Riadenie rizík a vnútorné kontroly v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti |
3. |
Stratégia |
– |
Požiadavka na zverejňovanie SBM-1 – Stratégia, obchodný model a hodnotový reťazec |
– |
Požiadavka na zverejňovanie SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán |
– |
Požiadavka na zverejňovanie SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom |
4. |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí |
– |
Požiadavka na zverejňovanie IRO-2 – Požiadavky na zverejňovanie v štandardoch ESRS, na ktoré sa vzťahuje vyhlásenie podniku o udržateľnosti |
– |
Minimálna požiadavka na zverejňovanie – MDR-P Politiky – Politiky prijaté na účely riadenia významných aspektov udržateľnosti |
– |
Minimálna požiadavka na zverejňovanie – MDR-A Opatrenia – Opatrenia a zdroje v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti |
5. |
Metriky a cieľové hodnoty |
– |
Minimálna požiadavka na zverejňovanie – MDR-T Cieľové hodnoty – Sledovanie účinnosti politík a opatrení prostredníctvom cieľových hodnôt |
Dodatok B: |
Zoznam údajových bodov v prierezových a tematických štandardoch vyplývajúcich z iných právnych predpisov EÚ |
Dodatok C: |
Požiadavky na zverejňovanie/uplatňovanie v tematických ESRS, ktoré sa uplatňujú spoločne s ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Cieľ
1. |
V tomto ESRS sa stanovujú požiadavky na zverejňovanie, ktoré platia pre všetky podniky bez ohľadu na odvetvie ich činnosti (t. j. odvetvovo neutrálne) a vo všetkých témach týkajúcich sa udržateľnosti (t. j. prierezové). Tento ESRS sa vzťahuje na oblasti vykazovania vymedzené v ESRS 1 Všeobecné požiadavky oddiele 1.2. Prierezové štandardy a oblasti vykazovania. |
2. |
Pri príprave zverejňovania podľa tohto štandardu uplatňuje podnik požiadavky na zverejňovanie (vrátane ich údajových bodov) stanovené v tematických ESRS, ako sa uvádza v dodatku C k tomuto štandardu Požiadavky na zverejňovanie/uplatňovanie v tematických ESRS, ktoré sa uplatňujú spoločne s ESRS 2 Všeobecné zverejnenia. Podnik uplatňuje požiadavky uvedené v dodatku C:
|
1. Základ pre vypracovanie
Požiadavka na zverejňovanie BP-1 – Všeobecný základ pre vypracovanie vyhlásenia o udržateľnosti
3. |
Podnik zverejňuje všeobecný základ pre vypracovanie svojho vyhlásenia o udržateľnosti. |
4. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je zabezpečiť pochopenie toho, ako podnik vypracúva svoje vyhlásenie o udržateľnosti, vrátane rozsahu konsolidácie, informácií o upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca, a ak je to relevantné, či podnik využil ktorúkoľvek z možností na vynechanie informácií uvedených v písmenách d) a e) nasledujúceho odseku. |
5. |
Podnik zverejňuje tieto informácie:
|
Požiadavka na zverejňovanie BP-2 – Zverejňovanie informácií v súvislosti s osobitnými okolnosťami
6. |
Podnik poskytuje zverejnenia v súvislosti s osobitnými okolnosťami. |
7. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je zabezpečiť pochopenie účinku týchto osobitných okolností na vypracovanie vyhlásenia o udržateľnosti. |
8. |
Podnik môže vykázať tieto informácie spolu so zverejneniami, na ktoré odkazujú. |
Časové horizonty
9. |
Ak sa podnik odchýlil od strednodobého alebo dlhodobého časového horizontu vymedzeného v ESRS 1 oddiele 6.4. Vymedzenie pojmov krátkodobý, strednodobý a dlhodobý na účely vykazovania, opíše:
|
Odhadovanie hodnotového reťazca
10. |
Ak metriky zahŕňajú údaje o upstreamovej a/alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca odhadnuté s použitím nepriamych zdrojov, ako sú odvetvové priemery alebo iné zástupné hodnoty, podnik:
|
Zdroje neistoty odhadov a výsledkov
11. |
V súlade s ESRS 1 oddielom 7.2 Zdroje neistoty odhadov a výsledkov podnik:
|
12. |
Pri zverejňovaní výhľadových informácií môže podnik uviesť, že takéto informácie považuje za neisté. |
Zmeny vo vypracovaní alebo v prezentácii informácií o udržateľnosti
13. |
Ak sa vyskytnú zmeny pri vypracovaní a v prezentácii informácií o udržateľnosti v porovnaní s prechádzajúcim obdobím (predchádzajúcimi obdobiami) vykazovania (pozri ESRS 1 oddiel 7.4 Zmeny vo vypracovaní alebo prezentácii informácií o udržateľnosti), podnik:
|
Vykazovanie chýb predchádzajúcich období
14. |
Ak podnik identifikuje významné chyby predchádzajúcich období (pozri ESRS 1 oddiel 7.5 Vykazovanie chýb predchádzajúcich období), zverejní:
|
Zverejnenia vyplývajúce z iných právnych predpisov alebo zo všeobecne akceptovaných vyhlásení týkajúcich sa vykazovania informácií o udržateľnosti
15. |
Ak podnik zahŕňa do svojho vyhlásenia o udržateľnosti informácie vyplývajúce z iných právnych predpisov, v ktorých sa od podniku vyžaduje, aby zverejňoval informácie o udržateľnosti, alebo zo všeobecne akceptovaných štandardov alebo rámcov pre vykazovanie informácií o udržateľnosti (pozri ESRS 1 oddiel 8.2. Obsah a štruktúra vyhlásenia o udržateľnosti), túto skutočnosť zverejní navyše k informáciám, ktoré predpisujú ESRS. V prípade čiastočného uplatnenia iných štandardov alebo rámcov vykazovania podnik poskytuje presný odkaz na odseky uplatneného štandardu alebo rámca. |
Začlenenie informácií formou odkazu
16. |
Ak podnik začleňuje informácie formou odkazu (pozri ESRS 1 oddiel 9.1. Začlenenie informácií formou odkazu), zverejní zoznam požiadaviek na zverejňovanie podľa ESRS alebo konkrétne údajové body povinné podľa požiadavky na zverejňovanie, ktoré boli začlenené formou odkazu. |
Použitie ustanovení o postupnom zavádzaní v súlade s dodatkom C k ESRS 1
17. |
Ak sa podnik alebo skupina, ktorého/ktorej priemerný počet zamestnancov počas finančného roka nie je vyšší ako 750 k dátumu jeho/jej súvahy, rozhodne vynechať informácie vyžadované podľa ESRS E4, ESRS S1, ESRS S2, ESRS S3 alebo ESRS S4 v súlade s dodatkom C k ESRS 1, napriek tomu zverejní, či témy týkajúce sa udržateľnosti, na ktoré sa vzťahujú ESRS E4, ESRS S1, ESRS S2, ESRS S3 a ESRS S4, boli posúdené ako významné v dôsledku posúdenia významnosti vykonaného podnikom. Okrem toho, ak sa usúdilo, že jedna alebo viacero z týchto tém sú významné, podnik za každú významnú tému:
|
2. Správa a riadenie
18. |
Cieľom tejto kapitoly je stanoviť požiadavky na zverejňovanie, ktorými sa umožní pochopiť procesy, kontroly a postupy správy a riadenia zavedené na monitorovanie a riadenie aspektov udržateľnosti a dohľad nad nimi. |
Požiadavka na zverejňovanie GOV-1 – Úloha správnych, riadiacich a dozorných orgánov
19. |
Podnik zverejňuje zloženie správnych, riadiacich a dozorných orgánov, ich úlohy a zodpovednosti a prístup k odborným znalostiam a zručnostiam v súvislosti s aspektmi udržateľnosti. |
20. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je objasniť:
|
21. |
Podnik zverejňuje tieto informácie o zložení a rozmanitosti členov správnych, riadiacich a dozorných orgánov podniku:
|
22. |
Podnik zverejňuje tieto informácie o úlohách a zodpovednostiach správnych, riadiacich a dozorných orgánov:
|
23. |
Zverejnenie zahŕňa opis toho, ako správne, riadiace a dozorné orgány určujú, či sú dostupné alebo budú vytvorené vhodné zručnosti a odborné znalosti na účely dohľadu nad aspektmi udržateľnosti vrátane:
|
Požiadavka na zverejňovanie GOV-2 – Informácie poskytované správnym, riadiacim a dozorným orgánom podniku a aspekty udržateľnosti, ktorými sa tieto orgány zaoberajú
24. |
Podnik zverejňuje to, ako sú správne, riadiace a dozorné orgány informované o aspektoch udržateľnosti a ako boli tieto aspekty riešené počas obdobia vykazovania. |
25. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je zabezpečiť pochopenie toho, ako sú správne, riadiace a dozorné orgány informované o aspektoch udržateľnosti a akými informáciami a aspektmi sa zaoberali počas obdobia vykazovania. To zase podniku umožňuje pochopiť, či členovia týchto orgánov boli primerane informovaní a či boli schopní plniť svoje úlohy. |
26. |
Podnik zverejňuje tieto informácie:
|
Požiadavka na zverejňovanie GOV-3 – Začlenenie výkonnosti súvisiacej s udržateľnosťou do systémov stimulov
27. |
Podnik zverejňuje informácie o začlenení svojej výkonnosti súvisiacej s udržateľnosťou do systémov stimulov. |
28. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je zabezpečiť pochopenie toho, či sú členom správnych, riadiacich a dozorných orgánov ponúknuté systémy stimulov, ktoré sú spojené s aspektmi udržateľnosti. |
29. |
Podnik zverejňuje tieto informácie o systémoch stimulov a politikách odmeňovania spojených s aspektmi udržateľnosti pre členov správnych, riadiacich a dozorných orgánov podniku, ak existujú:
|
Požiadavka na zverejňovanie GOV-4 – Vyhlásenie o náležitej starostlivosti
30. |
Podnik zverejňuje mapovanie informácií o procese náležitej starostlivosti uvedených v jeho vyhlásení o udržateľnosti. |
31. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je uľahčiť pochopenie procesu náležitej starostlivosti podniku v súvislosti s aspektmi udržateľnosti. |
32. |
Hlavné aspekty a kroky náležitej starostlivosti uvedené v ESRS 1 kapitole 4 Náležitá starostlivosť súvisia s niekoľkými prierezovými a tematickými požiadavkami na zverejňovanie podľa ESRS. Podnik poskytuje mapovanie, v ktorom sa vysvetľuje, ako a kde sa uplatňovanie hlavných aspektov podnikom a kroky procesu náležitej starostlivosti zohľadňujú v jeho vyhlásení o udržateľnosti, s cieľom umožniť znázornenie aktuálnych praktík podniku v súvislosti s náležitou starostlivosťou (15). |
33. |
Touto požiadavkou na zverejňovanie sa neukladajú žiadne osobitné požiadavky na správanie, pokiaľ ide o opatrenia náležitej starostlivosti, a ani sa ňou nerozširuje ani nemení úloha správnych, riadiacich a dozorných orgánov stanovená v iných právnych alebo regulačných predpisoch. |
Požiadavka na zverejňovanie GOV-5 – Riadenie rizík a vnútorné kontroly v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti
34. |
Podnik zverejňuje hlavné vlastnosti svojho systému riadenia rizík a vnútornej kontroly v súvislosti s procesom vykazovania informácií o udržateľnosti. |
35. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je zabezpečiť pochopenie procesu riadenia rizík a procesu vnútornej kontroly podniku v súvislosti s vykazovaním informácií o udržateľnosti. |
36. |
Podnik zverejňuje tieto informácie:
|
3. Stratégia
37. |
V tejto kapitole sa stanovujú požiadavky na zverejňovanie, ktoré umožňujú pochopenie:
|
Požiadavka na zverejňovanie SBM-1 – Stratégia, obchodný model a hodnotový reťazec
38. |
Podnik zverejňuje prvky svojej stratégie, ktoré sa týkajú aspektov udržateľnosti, jeho obchodného modelu a hodnotového reťazca alebo ich ovplyvňujú. |
39. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je opísať kľúčové prvky všeobecnej stratégie podniku, ktoré súvisia s aspektmi udržateľnosti alebo ich ovplyvňujú, a kľúčové prvky obchodného modelu a hodnotového reťazca podniku s cieľom zabezpečiť porozumenie expozícii podniku voči vplyvom, rizikám a príležitostiam a toho, kde vznikajú. |
40. |
Podnik zverejňuje tieto informácie o kľúčových prvkoch svojej všeobecnej stratégie, ktoré súvisia s aspektmi udržateľnosti alebo ich ovplyvňujú:
|
41. |
Ak má podnik sídlo v členskom štáte EÚ, ktorý povoľuje oslobodenie od zverejňovania informácií uvedených v článku 18 ods. 1 písm. a) smernice 2013/34/EÚ (22), a ak podnik využil toto oslobodenie, môže vynechať rozčlenenie výnosov podľa významných odvetví ESRS, ako sa vyžaduje v odseku 40 písm. b). V tomto prípade podnik napriek tomu zverejňuje zoznam odvetví ESRS, ktoré sú pre podnik významné. |
42. |
Podnik zverejňuje opis svojho obchodného modelu a hodnotového reťazca vrátane:
|
Požiadavka na zverejňovanie SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán
43. |
Podnik zverejňuje to, ako sa záujmy a stanoviská jeho zainteresovaných strán zohľadňujú v rámci stratégie a obchodného modelu podniku. |
44. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je zabezpečiť pochopenie toho, ako záujmy a stanoviská zainteresovaných strán poskytujú informácie pre stratégiu a obchodný model podniku. |
45. |
Podnik zverejňuje súhrnný opis:
|
Požiadavka na zverejňovanie SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom
46. |
Podnik zverejní informácie o svojich významných vplyvoch, rizikách a príležitostiach a o spôsobe ich interakcie s jeho stratégiou a obchodným modelom. |
47. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je zabezpečiť pochopenie, pokiaľ ide o významné vplyvy, riziká a príležitosti, ktoré vyplývajú z posúdenia významnosti vykonaného podnikom, ako aj spôsob, akým vznikajú v dôsledku stratégie a obchodného modelu podniku a akým vedú k ich prispôsobeniu, a to vrátane prideľovania jeho zdrojov. Informácie, ktoré sa majú zverejniť o riadení významných vplyvov, rizík a príležitostí podniku, sú predpísané v tematických ESRS a v odvetvovo špecifických štandardoch, ktoré sa uplatňujú v spojení s minimálnymi požiadavkami na zverejňovanie týkajúcimi sa politík, opatrení a cieľových hodnôt stanovených v tomto štandarde. |
48. |
Podnik zverejňuje:
|
49. |
Podnik môže zverejniť opisné informácie požadované v odseku 46 spolu so zverejneniami poskytnutými podľa príslušných tematických ESRS, pričom v takom prípade takisto predloží vyhlásenie o významných vplyvoch, rizikách a príležitostiach spolu so svojimi zverejneniami vypracovanými podľa tejto kapitoly ESRS 2. |
4. Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
4.1. Zverejňovanie informácií o procese posudzovania významnosti
50. |
V tejto kapitole sa stanovujú požiadavky na zverejňovanie, ktoré umožňujú pochopiť:
|
Požiadavka na zverejňovanie IRO-1 – Opis postupu na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí
51. |
Podnik zverejní svoj postup na identifikáciu vplyvov, rizík a príležitostí a posúdenie toho, ktoré z nich sú významné. |
52. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je zabezpečiť pochopenie postupu, prostredníctvom ktorého podnik identifikuje vplyvy, riziká a príležitosti a posudzuje ich významnosť, čo tvorí základ na určenie zverejnení v jeho vyhlásení o udržateľnosti (pozri ESRS 1 kapitolu 3 a súvisiace požiadavky na uplatňovanie, v ktorých sa stanovujú požiadavky a zásady týkajúce sa postupu na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí na základe zásady dvojitej významnosti). |
53. |
Podnik zverejňuje tieto informácie:
|
Požiadavka na zverejňovanie IRO-2 – Požiadavky na zverejňovanie v štandardoch ESRS, na ktoré sa vzťahuje vyhlásenie podniku o udržateľnosti
54. |
Podnik vykazuje požiadavky na zverejňovanie, ktoré spĺňa, v rámci svojho vyhlásenia o udržateľnosti. |
55. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je zabezpečiť pochopenie požiadaviek na zverejňovanie zahrnutých do vyhlásenia podniku o udržateľnosti a tém, ktoré boli na základe posúdenia významnosti vynechané ako nevýznamné. |
56. |
Podnik uvedie zoznam požiadaviek na zverejňovanie, ktoré boli splnené pri vypracúvaní vyhlásenia o udržateľnosti na základe výsledku posúdenia významnosti (pozri ESRS 1 kapitolu 3), vrátane čísel strán a/alebo odsekov, v ktorých sa príslušné zverejnenia nachádzajú vo vyhlásení o udržateľnosti. Môže sa uviesť ako index obsahu. Podnik takisto zahrnie tabuľku všetkých údajových bodov vyplývajúcich z iných právnych predpisov EÚ uvedených v dodatku B k tomuto štandardu, pričom uvedie, kde ich možno nájsť vo vyhlásení o udržateľnosti, a zahrnie tie, ktoré podnik posúdil ako nevýznamné, pričom v takom prípade podnik v súlade s ESRS 1 ods. 35 uvedie v tabuľke „nevýznamné“. |
57. |
Ak podnik dospeje k záveru, že zmena klímy nie je významná, v dôsledku čoho vynechá všetky požiadavky na zverejňovanie podľa ESRS E1 Zmena klímy, musí zverejniť podrobné vysvetlenie záverov svojho posúdenia významnosti v súvislosti so zmenou klímy (pozri ESRS 2 IRO-2 Požiadavky na zverejňovanie v štandardoch ESRS, na ktoré sa vzťahuje vyhlásenie podniku o udržateľnosti) vrátane výhľadovej analýzy podmienok, ktoré by mohli viesť podnik k záveru, že zmena klímy je významná v budúcnosti. |
58. |
Ak podnik dospeje k záveru, že iná téma ako zmena klímy nie je významná, v dôsledku čoho vynechá všetky požiadavky na zverejňovanie podľa príslušného tematického ESRS, môže poskytnúť stručné vysvetlenie záverov svojho posúdenia významnosti pre danú tému. |
59. |
Podnik poskytne vysvetlenie spôsobu, akým určil významné informácie, ktoré sa majú zverejniť v súvislosti s vplyvmi, rizikami a príležitosťami, ktoré posúdil ako významné, vrátane použitia prahových hodnôt a/alebo spôsobu, akým uplatnil kritériá uvedené v ESRS 1 oddiele 3.2. Významné aspekty a významnosť informácií. |
4.2 Minimálne požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa politík a opatrení
60. |
V tomto oddiele sa stanovujú minimálne požiadavky na zverejňovanie, ktoré sa majú zahrnúť, keď podnik zverejňuje informácie o svojich politikách a opatreniach na predchádzanie skutočným a potenciálnym významným vplyvom, ich zmierňovanie a nápravu, na riešenie významných rizík a/alebo na využitie významných príležitostí (spoločne ďalej len „riadenie významných aspektov udržateľnosti“). Uplatňujú sa spolu s požiadavkami na zverejňovanie – vrátane požiadaviek na uplatňovanie – stanovenými v príslušných tematických a odvetvových ESRS. Uplatňujú sa aj vtedy, keď podnik pripravuje zverejnenia špecifické pre daný subjekt. |
61. |
Príslušné zverejnenia sa musia uvádzať spolu so zverejneniami, ktoré sú predpísané v relevantných ESRS. Ak sa jedna politika alebo rovnaké opatrenia vzťahujú na viac vzájomne prepojených aspektov udržateľnosti, podnik môže zverejniť požadované informácie vo svojom vykazovaní v rámci jedného tematického ESRS a uviesť krížový odkaz pri ostatných tematických ESRS. |
62. |
Ak podnik nemôže zverejniť informácie o politikách a opatreniach požadované podľa príslušných ESRS, pretože neprijal politiky a/alebo opatrenia týkajúce sa konkrétneho aspektu udržateľnosti, uvedie túto skutočnosť a dôvody, pre ktoré neprijal politiky a/alebo opatrenia. Podnik môže zverejniť časový rámec, v ktorom ich plánuje prijať. |
Minimálna požiadavka na zverejňovanie – MDR-P Politiky – Politiky prijaté na účely riadenia významných aspektov udržateľnosti
63. |
Podnik uplatňuje minimálne požiadavky na zverejňovanie vymedzené v tomto ustanovení pri zverejňovaní politík, ktoré má zavedené pre každý aspekt udržateľnosti identifikovaný ako významný. |
64. |
Cieľom tejto minimálnej požiadavky na zverejňovanie je zabezpečiť pochopenie politík, ktoré podnik zaviedol na predchádzanie skutočným a potenciálnym vplyvom, ich zmierňovanie a nápravu, na riešenie rizík a na využitie príležitostí. |
65. |
Podnik zverejňuje informácie o politikách prijatých na účely riadenia významných aspektov udržateľnosti. Zverejnenie obsahuje tieto informácie:
|
Minimálna požiadavka na zverejňovanie – MDR-A Opatrenia – Opatrenia a zdroje v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti
66. |
Podnik uplatňuje požiadavky na obsah zverejnení uvedené v tomto ustanovení pri opise opatrení, prostredníctvom ktorých riadi každý významný aspekt udržateľnosti, vrátane akčných plánov a pridelených a/alebo plánovaných zdrojov. |
67. |
Cieľom tejto minimálnej požiadavky na zverejňovanie je zabezpečiť pochopenie kľúčových opatrení, ktoré podnik prijal a/alebo plánuje prijať na predchádzanie skutočným a potenciálnym vplyvom, ich zmierňovanie a nápravu a na riešenie rizík a využitie príležitostí a prípadne na dosiahnutie cieľov a cieľových hodnôt súvisiacich politík. |
68. |
Ak si vykonávanie politiky vyžaduje opatrenia alebo komplexný akčný plán na dosiahnutie príslušných cieľov a aj vtedy, keď sa opatrenia vykonávajú bez konkrétnej politiky, podnik zverejňuje tieto informácie:
|
69. |
Ak si vykonávanie akčného plánu vyžaduje významné prevádzkové náklady (ďalej len „OpEx“) a/alebo kapitálové výdavky (ďalej len „CapEx“), podnik:
|
5. Metriky a cieľové hodnoty
70. |
V tejto kapitole sa stanovujú minimálne požiadavky na zverejňovanie, ktoré podnik musí zahrnúť pri zverejňovaní informácií o svojich metrikách a cieľových hodnotách týkajúcich sa jednotlivých významných aspektov udržateľnosti. Uplatňujú sa spolu s požiadavkami na zverejňovanie – vrátane požiadaviek na uplatňovanie – stanovenými v príslušných tematických ESRS. Uplatňujú sa aj vtedy, keď podnik pripravuje zverejnenia špecifické pre daný subjekt. |
71. |
Príslušné zverejnenia sa musia uvádzať spolu so zverejneniami, ktoré sú predpísané v tematických ESRS. |
72. |
Ak podnik nemôže zverejniť informácie o cieľových hodnotách požadované v rámci relevantných tematických ESRS, pretože nestanovil cieľové hodnoty týkajúce sa daného aspektu udržateľnosti, uvedie túto skutočnosť a dôvody, pre ktoré cieľové hodnoty neprijal. Podnik môže zverejniť časový rámec, v ktorom ich plánuje prijať. |
Minimálna požiadavka na zverejňovanie – MDR-M Metriky – Metriky v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti
73. |
Podnik uplatňuje požiadavky týkajúce sa obsahu zverejnení uvedené v tomto ustanovení pri zverejňovaní metrík, ktoré má zavedené pre každý významný aspekt udržateľnosti. |
74. |
Cieľom tejto minimálnej požiadavky na zverejňovanie je zabezpečiť pochopenie metrík, ktoré podnik používa na sledovanie účinnosti svojich opatrení na riadenie významných aspektov udržateľnosti. |
75. |
Podnik zverejní všetky metriky, ktoré používa na hodnotenie výkonnosti a účinnosti vo vzťahu k významnému vplyvu, riziku alebo príležitosti. |
76. |
Metriky zahŕňajú metriky vymedzené v ESRS, ako aj metriky identifikované pre konkrétny subjekt, a to buď prevzaté z iných zdrojov, alebo vyvinuté samotným podnikom. |
77. |
Podnik pre každú metriku:
|
Minimálna požiadavka na zverejňovanie – MDR-T Cieľové hodnoty – Sledovanie účinnosti politík a opatrení prostredníctvom cieľových hodnôt
78. |
Podnik uplatňuje požiadavky týkajúce sa obsahu zverejnení uvedené v tomto ustanovení pri zverejňovaní informácií o cieľových hodnotách, ktoré si stanovil pre každý významný aspekt udržateľnosti. |
79. |
Cieľom tejto minimálnej požiadavky na zverejňovanie je pre každý významný aspekt udržateľnosti zabezpečiť pochopenie:
|
80. |
Podnik zverejní merateľné časovo ohraničené cieľové hodnoty zamerané na výsledky týkajúce sa významných aspektov udržateľnosti, ktoré stanovil na posúdenie pokroku. Zverejnenie obsahuje pre každú cieľovú hodnotu tieto informácie:
|
81. |
Ak podnik nestanovil žiadne merateľné cieľové hodnoty zamerané na výsledky:
|
Dodatok A
Požiadavky na uplatňovanie
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS 2 a má rovnakú platnosť ako ostatné časti štandardu.
1. Základ pre vypracovanie
Požiadavka na zverejňovanie BP-1 – Všeobecný základ pre vypracovanie vyhlásení o udržateľnosti
AR 1. |
Pri opise toho, v akom rozsahu sa vyhlásenie o udržateľnosti vzťahuje na upstreamovú a downstreamovú časť hodnotového reťazca podniku (pozri ESRS 1 oddiel 5.1. Vykazujúci podnik a hodnotový reťazec), podnik môže rozlišovať medzi:
|
Požiadavka na zverejňovanie BP-2 – Zverejňovanie informácií v súvislosti s osobitnými okolnosťami
AR 2. |
Podnik môže zverejniť informáciu o tom, či sa spolieha na akékoľvek európske štandardy schválené podľa európskeho normalizačného systému (normy ISO/IEC alebo CEN/CENELEC), ako aj rozsah, v akom údaje a procesy, ktoré sa používajú na účely vykazovania informácií o udržateľnosti, overil externý poskytovateľ uistenia a zistil, že sú v súlade s príslušnou normou ISO/IEC alebo CEN/CENELEC. |
2. Správa a riadenie
Požiadavka na zverejňovanie GOV-1 – Úloha správnych, riadiacich a dozorných orgánov
AR 3. |
Pri opise úlohy a zodpovedností správnych, riadiacich a dozorných orgánov v súvislosti s aspektmi udržateľnosti podnik môže uviesť:
|
AR 4. |
Pri opise organizácie správy a riadenia podniku v súvislosti s aspektmi udržateľnosti môže byť k opisu komplexnej správnej a riadiacej štruktúry priložené jej znázornenie vo forme diagramu. |
AR 5. |
Opis úrovne odborných znalostí alebo prístupu k odborným znalostiam správnych, riadiacich a dozorných orgánov možno podložiť znázornením zloženia orgánov vrátane členov, ktorí majú odborné znalosti a orgány sa na nich spoliehajú pri dohľade nad aspektmi udržateľnosti, a informáciou o tom, ako orgány využívajú tieto odborné znalosti. V opise podnik posúdi, akým spôsobom sú odborné znalosti a zručnosti relevantné pre významné vplyvy, riziká a príležitosti podniku, a či orgány a/alebo ich členovia majú prístup k iným zdrojom odborných znalostí, ako sú napríklad konkrétni odborníci a odborná príprava, ako aj ďalšie vzdelávacie iniciatívy na aktualizáciu a rozvoj odborných znalostí v oblasti udržateľnosti v rámci týchto orgánov. |
Požiadavka na zverejňovanie GOV-2 – Informácie poskytované správnym, riadiacim a dozorným orgánom podniku a aspekty udržateľnosti, ktorými sa tieto orgány zaoberajú
AR 6. |
V závislosti od štruktúry podniku sa správne, riadiace a dozorné orgány môžu zamerať na všeobecné cieľové hodnoty, zatiaľ čo vedenie podniku sa zameria na podrobnejšie cieľové hodnoty. V takomto prípade môže podnik zverejniť, ako orgány správy a riadenia zabezpečujú zavedenie vhodného mechanizmu na monitorovanie výkonnosti. |
Požiadavka na zverejňovanie GOV-3 – Začlenenie výkonnosti súvisiacej s udržateľnosťou do systémov stimulov
AR 7. |
V prípade podnikov registrovaných na regulovanom trhu by táto požiadavka na zverejňovanie mala byť v súlade so správou o odmeňovaní predpísanou v článkoch 9a a 9b smernice 2007/36/ES o výkone určitých práv akcionárov spoločností registrovaných na regulovanom trhu. Podľa ustanovení ESRS 1 odsekov 119, 120 a 122 môže podnik registrovaný na regulovanom trhu uviesť odkaz na svoju správu o odmeňovaní. |
Požiadavka na zverejňovanie GOV-4 – Vyhlásenie o náležitej starostlivosti
AR 8. |
Mapovanie požadované v odseku 30 sa môže predložiť vo forme tabuľky s krížovými odkazmi medzi základnými prvkami náležitej starostlivosti, pokiaľ ide o vplyvy na ľudí a životné prostredie, a príslušnými zverejneniami vo vyhlásení podniku o udržateľnosti, ako sa uvádza ďalej v texte. |
AR 9. |
Podnik môže do tabuľky uvedenej ďalej v texte vložiť ďalšie stĺpce s cieľom jasne identifikovať tie zverejnenia, ktoré sa týkajú vplyvov na ľudí a/alebo životné prostredie, keďže v niektorých prípadoch môže viac zverejnení poskytovať informácie o tom istom kroku náležitej starostlivosti. |
AR 10. |
Hlavné odkazy na základné prvky náležitej starostlivosti v medzinárodných nástrojoch, konkrétne v hlavných zásadách OSN v oblasti podnikania a ľudských práv a v usmerneniach OECD pre nadnárodné podniky, sú uvedené v ESRS 1 kapitole 4.
|
Požiadavka na zverejňovanie GOV-5 – Riadenie rizík a vnútorné kontroly v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti
AR 11. |
Táto požiadavka na zverejňovanie sa zameriava výlučne na procesy vnútornej kontroly v oblasti procesov vykazovania informácií o udržateľnosti. Podnik môže zohľadniť riziká, ako je úplnosť a integrita údajov, presnosť výsledkov odhadu, dostupnosť údajov upstreamovej a/alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca a načasovanie dostupnosti informácií. |
3. Stratégia
Požiadavka na zverejňovanie SBM-1 – Stratégia, obchodný model a hodnotový reťazec
AR 12. |
Na účely poskytnutia informácií o odvetviach požadovaných v odseku 40 podnik zmapuje svoje významné činnosti podľa odvetví ESRS. Ak kód pre podsektor neexistuje, použije sa označenie „iné“. |
AR 13. |
Na účely zverejnení požadovaných v odseku 40 je skupina ponúkaných výrobkov a/alebo služieb, skupina obsluhovaných trhov a/alebo zákazníkov alebo odvetvie ESRS pre podnik významná (-é), ak spĺňa jedno alebo obe z týchto kritérií:
|
AR 14. |
Podnik pri vypracúvaní zverejnení týkajúcich sa jeho obchodného modelu a hodnotového reťazca zohľadní:
|
AR 15. |
Kontextové informácie môžu byť zvlášť relevantné pre používateľov vyhlásenia podniku o udržateľnosti, aby pochopili, do akej miery zverejnenia zahŕňajú informácie o upstreamovej a/alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca. Opis hlavných vlastností upstreamovej a/alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca a prípadne identifikácia kľúčových hodnotových reťazcov by mali podporiť pochopenie toho, ako podnik uplatňuje požiadavky ESRS 1 kapitoly 5, ako aj posúdenie významnosti, ktoré podnik vykonáva v súlade s ESRS 1 kapitolou 3. V opise sa môže poskytnúť prehľad na vysokej úrovni o kľúčových vlastnostiach subjektov upstreamovej a/alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca, v ktorom sa uvedie ich relatívny príspevok k výkonnosti a situácii podniku a vysvetlí sa, ako prispievajú k vytváraniu hodnoty podniku. |
Požiadavka na zverejňovanie SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán
AR 16. |
Stanoviská a záujmy zainteresovaných strán, ktoré sú vyjadrené ako súčasť zapojenia zainteresovaných strán prostredníctvom procesu náležitej starostlivosti podniku, môžu byť relevantné pre jeden alebo viac aspektov jeho stratégie alebo obchodného modelu. Môžu teda ovplyvniť rozhodnutia podniku týkajúce sa budúceho smerovania stratégie alebo obchodného modelu. |
Požiadavka na zverejňovanie SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom
AR 17. |
Pri opise toho, kde v upstreamovej a/alebo downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca sa sústreďujú významné vplyvy, riziká a príležitosti, podnik zohľadní: geografické oblasti, zariadenia alebo druhy aktív, vstupov, výstupov a distribučných kanálov. |
AR 18. |
Toto zverejnenie možno vyjadriť z hľadiska jedného vplyvu, rizika alebo príležitosti, alebo agregáciou skupín významných vplyvov, rizík a príležitostí, ak tento prístup poskytne relevantnejšie informácie a nezahmlieva významné informácie. |
4. Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie IRO-2 – Požiadavky na zverejňovanie v štandardoch ESRS, na ktoré sa vzťahuje vyhlásenie podniku o udržateľnosti
AR 19. |
Bez ohľadu na základ pre prezentáciu informácií o aspektoch udržateľnosti uvedených v ESRS 1 kapitole 8 Štruktúra vyhlásenia o udržateľnosti môže podnik zverejniť zoznam požiadaviek na zverejňovanie, ktoré boli splnené pri vypracúvaní vyhlásenia o udržateľnosti (pozri odsek 54), v časti všeobecných informácií alebo v iných častiach vyhlásenia o udržateľnosti, podľa toho, čo považuje za vhodné. Podnik môže použiť index obsahu, t. j. tabuľkový zoznam požiadaviek na zverejňovanie zahrnutých do vyhlásenia o udržateľnosti s uvedením miesta, kde sú uvedené (strana/odseky). |
Minimálna požiadavka na zverejňovanie – MDR-P Politiky – Politiky prijaté na účely riadenia významných aspektov udržateľnosti
AR 20. |
Vzhľadom na vzájomnú závislosť medzi vplyvmi na ľudí a životné prostredie, rizikami a príležitosťami sa jedna politika môže vzťahovať na viacero významných aspektov udržateľnosti vrátane aspektov, ktorými sa zaoberá viac ako jeden tematický ESRS. Ak sa napríklad jedna politika vzťahuje na environmentálny aspekt aj na sociálny aspekt, podnik môže vykázať informácie o tejto politike v tej časti svojho vyhlásenia o udržateľnosti, ktorá sa týka životného prostredia. V takom prípade by mal v časti týkajúcej sa sociálnych aspektov uviesť krížový odkaz na časť o životnom prostredí, v ktorej sú vykázané informácie o danej politike. Rovnako sa politika môže vykázať v časti týkajúcej sa sociálnych aspektov s krížovým odkazom na túto politiku v časti o životnom prostredí. |
AR 21. |
V opise rozsahu pôsobnosti politiky sa môže vysvetliť, ktorých činností a/alebo segmentov vlastných činností alebo upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca podniku sa týka. V opise môžu byť vysvetlené aj ďalšie hranice relevantné pre konkrétnu tému alebo okolnosti podniku, čo môže zahŕňať geografické oblasti, životné cykly atď. V určitých prípadoch, napr. ak sa politika nevzťahuje na celý hodnotový reťazec, môže podnik poskytnúť jasné informácie týkajúce sa rozsahu hodnotového reťazca zahrnutého v rámci politiky. |
Minimálna požiadavka na zverejňovanie – MDR-A Opatrenia – Opatrenia a zdroje v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti
AR 22. |
Kľúčovými opatreniami v kontexte tejto minimálnej požiadavky na zverejňovanie sú tie opatrenia, ktoré významne prispievajú k dosahovaniu cieľov podniku pri riešení významných vplyvov, rizík a príležitostí. Z dôvodu zrozumiteľnosti možno kľúčové opatrenia v prípade potreby agregovať. |
AR 23. |
Informácie o prideľovaní zdrojov sa môžu predložiť vo forme tabuľky a rozčleniť na kapitálové výdavky a prevádzkové náklady a do relevantných časových rámcov, ako aj na zdroje použité v aktuálnom roku vykazovania a zdroje, ktorých pridelenie je naplánované v konkrétnych časových horizontoch. |
5. Metriky a cieľové hodnoty
Minimálna požiadavka na zverejňovanie – MDR-T Cieľové hodnoty – Sledovanie účinnosti politík a opatrení prostredníctvom cieľových hodnôt
AR 24. |
Pri zverejňovaní cieľových hodnôt týkajúcich sa predchádzania vplyvom na životné prostredie alebo ich zmierňovania podnik uprednostní cieľové hodnoty súvisiace so znižovaním vplyvov uvádzané v absolútnom vyjadrení pred tými, ktoré sa uvádzajú v relatívnom vyjadrení. Ak sa cieľové hodnoty zameriavajú na predchádzanie sociálnym vplyvom alebo ich zmierňovanie, môžu sa uvádzať z hľadiska účinkov na ľudské práva, blahobyt alebo pozitívne výsledky pre ovplyvnené zainteresované strany. |
AR 25. |
Informácie o pokroku pri dosahovaní cieľových hodnôt sa môžu predložiť v komplexnej tabuľke, a to vrátane informácií o východiskovej a cieľovej hodnote, míľnikoch a dosiahnutej výkonnosti v predchádzajúcich obdobiach. |
AR 26. |
Keď podnik opisuje pokrok pri dosahovaní cieľov politiky v prípade neexistencie merateľnej cieľovej hodnoty, môže určiť východiskovú hodnotu, podľa ktorej sa pokrok posudzuje. Podnik môže napríklad posudzovať zvýšenie miezd pracovníkov, ktorí nedosahujú spravodlivú mzdu, podľa percentuálnej hodnoty zvýšenia; alebo môže posudzovať kvalitu svojich vzťahov s miestnymi komunitami podľa podielu problémov predložených komunitami, ktoré boli vyriešené k ich spokojnosti. Východisková hodnota a posúdenie pokroku sa musia vzťahovať na vplyvy, riziká a príležitosti, ktoré sú základom významnosti aspektu, ktorý sa rieši danou politikou. |
Dodatok B
Zoznam údajových bodov v prierezových a tematických štandardoch vyplývajúcich z iných právnych predpisov EÚ
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS 2. V nasledujúcej tabuľke sú uvedené údajové body v ESRS 2 a tematických ESRS, ktoré vychádzajú z iných právnych predpisov EÚ.
Požiadavka na zverejňovanie a súvisiaci údajový bod |
Odkaz na nariadenie o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb (23) |
Odkaz na pilier 3 (24) |
Odkaz na nariadenie o referenčných hodnotách (25) |
Odkaz na právny predpis EÚ v oblasti klímy (26) |
ESRS 2 GOV-1 Rodová rozmanitosť v predstavenstve, odsek 21 písm. d) |
ukazovateľ č. 13 v tabuľke 1 prílohy 1 |
|
delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1816 (27), príloha II |
|
ESRS 2 GOV-1 Percentuálny podiel členov predstavenstva, ktorí sú nezávislí, odsek 21 písm. e) |
|
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II |
|
ESRS 2 GOV-4 Vyhlásenie o náležitej starostlivosti, odsek 30 |
ukazovateľ č. 10 v tabuľke 3 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS 2 SBM-1 Účasť na činnostiach súvisiacich s činnosťami v oblasti fosílnych palív, odsek 40 písm. d) bod i |
ukazovateľ č. 4 v tabuľke 1 prílohy 1 |
článok 449a nariadenia (EÚ) č. 575/2013; vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/2453 (28) tabuľka 1: Kvalitatívne informácie o environmentálnom riziku a tabuľka 2: Kvalitatívne informácie o sociálnom riziku |
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II |
|
ESRS 2 SBM-1 Účasť na činnostiach súvisiacich s chemickou výrobou, odsek 40 písm. d) bod ii |
ukazovateľ č. 9 v tabuľke 2 prílohy 1 |
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II |
|
ESRS 2 SBM-1 Účasť na činnostiach súvisiacich s kontroverznými zbraňami, odsek 40 písm. d) bod iii |
ukazovateľ č. 14 v tabuľke 1 prílohy 1 |
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1818 (29), článok 12 ods. 1, delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II |
|
ESRS 2 SBM-1 Účasť na činnostiach súvisiacich s pestovaním a výrobou tabaku, odsek 40 písm. d) bod iv) |
|
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1818, článok 12 ods. 1, delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II |
|
ESRS E1-1 Plán transformácie na dosiahnutie klimatickej neutrality do roku 2050, odsek 14 |
|
|
|
nariadenie (EÚ) 2021/1119, článok 2 ods. 1 |
ESRS E1-1 Podniky vylúčené z uplatňovania referenčných hodnôt v súlade s Parížskou dohodou, odsek 16 písm. g) |
|
článok 449a nariadenia (EÚ) č. 575/2013; vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/2453 vzor 1: Banková kniha – riziko transformácie súvisiace so zmenou klímy: kreditná kvalita expozícií podľa sektorov, emisií a zostatkovej splatnosti |
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1818, článok 12 ods. 1 písm. d) až g) a článok 12 ods. 2 |
|
ESRS E1-4 Cieľové hodnoty zníženia emisií skleníkových plynov, odsek 34 |
ukazovateľ č. 4 v tabuľke 2 prílohy 1 |
článok 449a nariadenia (EÚ) č. 575/2013; vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/2453 vzor 3: Banková kniha – riziko transformácie súvisiace so zmenou klímy: metrika zosúladenia |
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1818, článok 6 |
|
ESRS E1-5 Spotreba energie z fosílnych zdrojov rozčlenená podľa zdrojov (len odvetvia s veľkým vplyvom na klímu), odsek 38 |
ukazovateľ č. 5 v tabuľke 1 a ukazovateľ č. 5 v tabuľke 2 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS E1-5 Spotreba energie a energetický mix, odsek 37 |
ukazovateľ č. 5 v tabuľke 1 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS E1-5 Energetická náročnosť súvisiaca s činnosťami v odvetviach s veľkým vplyvom na klímu, odseky 40 až 43 |
ukazovateľ č. 6 v tabuľke 1 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS E1-6 Hrubé emisie rozsahu 1, 2, 3 a celkové emisie skleníkových plynov, odsek 44 |
ukazovatele č. 1 a 2 v tabuľke 1 prílohy 1 |
článok 449a; nariadenie (EÚ) č. 575/2013; vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/2453 vzor 1: Banková kniha – riziko transformácie súvisiace so zmenou klímy: kreditná kvalita expozícií podľa sektorov, emisií a zostatkovej splatnosti |
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1818, článok 5 ods. 1, článok 6 a článok 8 ods. 1 |
|
ESRS E1-6 Hrubé emisie skleníkových plynov, odseky 53 až 55 |
ukazovateľ č. 3 v tabuľke 1 prílohy 1 |
článok 449a nariadenia (EÚ) č. 575/2013; vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/2453 vzor 3: Banková kniha – riziko transformácie súvisiace so zmenou klímy: metrika zosúladenia |
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1818, článok 8 ods. 1 |
|
ESRS E1-7 Odstránené emisie skleníkových plynov a uhlíkové kredity, odsek 56 |
|
|
|
nariadenie (EÚ) 2021/1119, článok 2 ods. 1 |
ESRS E1-9 Expozícia referenčného portfólia voči fyzickým rizikám súvisiacim s klímou, odsek 66 |
|
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1818, príloha II; delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II |
|
ESRS E1-9 Rozčlenenie peňažných súm podľa akútneho a chronického fyzického rizika, odsek 66 písm. a) ESRS E1-9 Lokalita významných aktív ohrozených významným fyzickým rizikom, odsek 66 písm. c) |
|
článok 449a nariadenia (EÚ) č. 575/2013; vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/2453 odseky 46 a 47; Vzor 5: Banková kniha – fyzické riziko súvisiace so zmenou klímy: expozície voči fyzickému riziku. |
|
|
ESRS E1-9 Rozčlenenie účtovnej hodnoty nehnuteľného majetku podľa tried energetickej účinnosti, odsek 67 písm. c) |
|
článok 449a nariadenia (EÚ) č. 575/2013; vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/2453, odsek 34; vzor 2: Banková kniha – riziko transformácie súvisiace so zmenou klímy: úvery zabezpečené kolaterálom vo forme nehnuteľného majetku – energetická efektívnosť kolaterálu |
|
|
ESRS E1-9 Stupeň expozície portfólia voči klimatickým príležitostiam, odsek 69 |
|
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1818, príloha II |
|
ESRS E2-4 Množstvo jednotlivých znečisťujúcich látok uvedených v prílohe II k nariadeniu o E-PRTR (Európsky register uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok), ktoré sa vylučujú do ovzdušia, vody a pôdy, odsek 28 |
ukazovateľ č. 8 v tabuľke 1 prílohy 1, ukazovateľ č. 2 v tabuľke 2 prílohy 1, ukazovateľ č. 1 v tabuľke 2 prílohy 1, ukazovateľ č. 3 v tabuľke 2 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS E3-1 Vodné a morské zdroje, odsek 9 |
ukazovateľ č. 7 v tabuľke 2 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS E3-1 Osobitná politika, odsek 13 |
ukazovateľ č. 8 v tabuľke 2 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS E3-1 Udržateľné oceány a moria, odsek 14 |
ukazovateľ č. 12 v tabuľke 2 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS E3-4 Celkové množstvo recyklovanej a opätovne použitej vody, odsek 28 písm. c) |
ukazovateľ č. 6,2 v tabuľke 2 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS E3-4 Celková spotreba vody v m3 na čisté príjmy z vlastnej činnosti, odsek 29 |
ukazovateľ č. 6,1 v tabuľke 2 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS 2 – IRO 1 – E4 odsek 16 písm. a) bod i) |
ukazovateľ č. 7 v tabuľke 1 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS 2 – IRO 1 – E4, odsek 16 písm. b) |
ukazovateľ č. 10 v tabuľke 2 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS 2 – IRO 1 – E4, odsek 16 písm. c) |
ukazovateľ č. 14 v tabuľke 2 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS E4-2 Postupy alebo politiky zamerané na udržateľnosť pôdohospodárstva/poľnohospodárstva, odsek 24 písm. b) |
ukazovateľ č. 11 v tabuľke 2 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS E4-2 Postupy alebo politiky pre udržateľné oceány/moria, odsek 24 písm. c) |
ukazovateľ č. 12 v tabuľke 2 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS E4-2 Politiky na riešenie odlesňovania, odsek 24 písm. d) |
ukazovateľ č. 15 v tabuľke 2 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS E5-5 Nerecyklovaný odpad, odsek 37 písm. d) |
ukazovateľ č. 13 v tabuľke 2 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS E5-5 Nebezpečný odpad a rádioaktívny odpad, odsek 39 |
ukazovateľ č. 9 v tabuľke 1 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS 2 – SBM3 – S1 Riziko incidentov nútenej práce, odsek 14 písm. f) |
ukazovateľ č. 13 v tabuľke 3 prílohy I |
|
|
|
ESRS 2 – SBM3 – S1 Riziko incidentov detskej práce, odsek 14 písm. g) |
ukazovateľ č. 12 v tabuľke 3 prílohy I |
|
|
|
ESRS S1-1 Záväzky politiky v oblasti ľudských práv, odsek 20 |
ukazovateľ č. 9 v tabuľke 3 a ukazovateľ č. 11 v tabuľke 1 prílohy I |
|
|
|
ESRS S1-1 Politiky náležitej starostlivosti v prípade otázok, ktorými sa zaoberajú základné dohovory Medzinárodnej organizácie práce 1 – 8, odsek 21 |
|
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II |
|
ESRS S1-1 Procesy a opatrenia na predchádzanie obchodovaniu s ľuďmi, odsek 22 |
ukazovateľ č. 11 v tabuľke 3 prílohy I |
|
|
|
ESRS S1-1 Politika alebo systém riadenia v oblasti predchádzania nehodám na pracovisku, odsek 23 |
ukazovateľ č. 1 v tabuľke 3 prílohy I |
|
|
|
ESRS S1-3 Mechanizmy vybavovania sťažností/reklamácií, odsek 32 písm. c) |
ukazovateľ č. 5 v tabuľke 3 prílohy I |
|
|
|
ESRS S1-14 Počet úmrtí a počet a miera pracovných úrazov, odsek 88 písm. b) a c) |
ukazovateľ č. 2 v tabuľke 3 prílohy I |
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II |
|
ESRS S1-14 Počet dní neodpracovaných v dôsledku zranení, nehôd, úmrtí alebo choroby, odsek 88 písm. e) |
ukazovateľ č. 3 v tabuľke 3 prílohy I |
|
|
|
ESRS S1-16 Neupravený rozdiel v odmeňovaní žien a mužov, odsek 97 písm. a) |
ukazovateľ č. 12 v tabuľke 1 prílohy I |
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II |
|
ESRS S1-16 Index založený na nadmernom odmeňovaní výkonného riaditeľa, odsek 97 písm. b) |
ukazovateľ č. 8 v tabuľke 3 prílohy I |
|
|
|
ESRS S1-17 Incidenty diskriminácie, odsek 103 písm. a) |
ukazovateľ č. 7 v tabuľke 3 prílohy I |
|
|
|
ESRS S1-17 Nerešpektovanie hlavných zásad v oblasti podnikania a ľudských práv a usmernení OECD, odsek 104 písm. a) |
ukazovateľ č. 10 v tabuľke 1 a ukazovateľ č. 14 v tabuľke 3 prílohy I |
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II; delegované nariadenie (EÚ) 2020/1818, článok 12 ods. 1 |
|
ESRS 2 – SBM3– S2 Významné riziko detskej práce alebo nútenej práce v hodnotovom reťazci, odsek 11 písm. b) |
ukazovatele č. 12 a 13 v tabuľke 3 prílohy I |
|
|
|
ESRS S2-1 Záväzky politiky v oblasti ľudských práv, odsek 17 |
ukazovateľ č. 9 v tabuľke 3 a ukazovateľ č. 11 v tabuľke 1 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS S2-1 Politiky týkajúce sa pracovníkov v hodnotovom reťazci, odsek 18 |
ukazovatele č. 11 a 4 v tabuľke 3 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS S2-1 Nerešpektovanie hlavných zásad v oblasti podnikania a ľudských práv a usmernení OECD, odsek 19 |
ukazovateľ č. 10 v tabuľke 1 prílohy 1 |
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II; delegované nariadenie (EÚ) 2020/1818, článok 12 ods. 1 |
|
ESRS S2-1 Politiky náležitej starostlivosti v prípade otázok, ktorými sa zaoberajú základné dohovory Medzinárodnej organizácie práce 1 – 8, odsek 19 |
|
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II |
|
ESRS S2-4 Problémy a incidenty v oblasti ľudských práv súvisiace s upstreamovou a downstreamovou časťou hodnotového reťazca, odsek 36 |
ukazovateľ č. 14 v tabuľke 3 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS S3-1 Záväzky politiky v oblasti ľudských práv, odsek 16 |
ukazovateľ č. 9 v tabuľke 3 prílohy 1 a ukazovateľ č. 11 v tabuľke 1 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS S3-1 Nerešpektovanie hlavných zásad v oblasti podnikania a ľudských práv, zásad Medzinárodnej organizácie práce (ďalej len „MOP“) alebo/a usmernení OECD, odsek 17 |
ukazovateľ č. 10 v tabuľke 1 prílohy 1 |
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II; delegované nariadenie (EÚ) 2020/1818, článok 12 ods. 1 |
|
ESRS S3-4 Problémy a incidenty v oblasti ľudských práv, odsek 36 |
ukazovateľ č. 14 v tabuľke 3 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS S4-1 Politiky týkajúce sa spotrebiteľov a koncových používateľov, odsek 16 |
ukazovateľ č. 9 v tabuľke 3 a ukazovateľ č. 11 v tabuľke 1 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS S4-1 Nerešpektovanie hlavných zásad v oblasti podnikania a ľudských práv a usmernení OECD, odsek 17 |
ukazovateľ č. 10 v tabuľke 1 prílohy 1 |
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II; delegované nariadenie (EÚ) 2020/1818, článok 12 ods. 1 |
|
ESRS S4-4 Problémy a incidenty v oblasti ľudských práv, odsek 35 |
ukazovateľ č. 14 v tabuľke 3 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS G1-1 Dohovor Organizácie Spojených národov proti korupcii, odsek 10 písm. b) |
ukazovateľ č. 15 v tabuľke 3 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS G1-1 Ochrana oznamovateľov nekalých praktík, odsek 10 písm. d) |
ukazovateľ č. 6 v tabuľke 3 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS G1-4 Pokuty za porušenie právnych predpisov proti korupcii a proti úplatkárstvu, odsek 24 písm. a) |
ukazovateľ č. 17 v tabuľke 3 prílohy 1 |
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II |
|
ESRS G1-4 Normy proti korupcii a proti úplatkárstvu, odsek 24 písm. b) |
ukazovateľ č. 16 v tabuľke 3 prílohy 1 |
|
|
|
Dodatok C
Požiadavky na zverejňovanie a uplatňovanie v tematických ESRS, ktoré sú uplatniteľné v spojení s ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS 2 a má rovnakú platnosť ako ostatné časti štandardu. V tabuľke ďalej sú uvedené požiadavky v tematických ESRS, ktoré treba zohľadniť pri zverejňovaní na základe požiadaviek na zverejňovanie v ESRS 2.
ESRS 2 časť Zverejňovanie Požiadavka |
Príslušný odsek ESRS |
GOV-1 Úloha správnych, riadiacich a dozorných orgánov |
ESRS G1 Obchodné správanie (odsek 5) |
GOV-3 Začlenenie výkonnosti súvisiacej s udržateľnosťou do systémov stimulov |
ESRS E1 Zmena klímy (odsek 13) |
SBM-2 Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán |
ESRS S1 Vlastná pracovná sila (odsek 12) ESRS S2 Pracovníci v hodnotovom reťazci (odsek 9) ESRS S3 Ovplyvnené spoločenstvá (odsek 7) ESRS S4 Spotrebitelia a koncoví používatelia (odsek 8) |
SBM-3 Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom |
ESRS E1 Zmena klímy (odseky 18 až 19) ESRS E4 Biodiverzita a ekosystémy (odsek 16) ESRS S1 Vlastná pracovná sila (odseky 13 až 16) ESRS S2 Pracovníci v hodnotovom reťazci (odseky 10 až 13) ESRS S3 Ovplyvnené spoločenstvá (odseky 8 až 11) ESRS S4 Spotrebitelia a koncoví používatelia (odseky 9 až 12) |
IRO-1 Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí |
ESRS E1 Zmena klímy (odseky 20 až 21) ESRS E2 Znečisťovanie (odsek 11) ESRS E3 Vodné a morské zdroje (odsek 8) ESRS E4 Biodiverzita a ekosystémy (odseky 17 až 19) ESRS E5 Využívanie zdrojov a obehové hospodárstvo (odsek 11) ESRS G1 Obchodné správanie (odsek 6) |
ESRS E1
ZMENA KLÍMY
Obsah
Cieľ
Interakcia s inými ESRS
Požiadavky na zverejňovanie
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Správa a riadenie
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 GOV-3 Začlenenie výkonnosti súvisiacej s udržateľnosťou do systémov stimulov |
Stratégia
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-1 – Plán transformácie pre zmierňovanie zmeny klímy |
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s klímou |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-2 – Politiky týkajúce sa zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-3 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s politikami v oblasti zmeny klímy |
Metriky a cieľové hodnoty
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-4 – Cieľové hodnoty týkajúce sa zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-5 – Spotreba energie a energetický mix |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-6 – Hrubé emisie rozsahu 1, 2, 3 a celkové emisie skleníkových plynov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-7 – Odstránené emisie skleníkových plynov a projekty znižovania emisií skleníkových plynov financované prostredníctvom uhlíkových kreditov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-8 – Interné stanovovanie cien uhlíka |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-9 – Očakávané finančné vplyvy významných fyzických rizík a rizík spojených s transformáciou a potenciálnych klimatických príležitostí |
Dodatok A: |
Požiadavky na uplatňovanie |
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Stratégia
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-1 – Plán transformácie pre zmierňovanie zmeny klímy |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-2 – Politiky týkajúce sa zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy |
– |
Požiadavky na zverejňovanie E1-3 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s politikami v oblasti zmeny klímy |
Metriky a cieľové hodnoty
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-4 – Cieľové hodnoty týkajúce sa zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-5 – Spotreba energie a energetický mix |
– |
Požiadavky na zverejňovanie E1-6 – Hrubé emisie rozsahu 1, 2, 3 a celkové emisie skleníkových plynov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-7 – Odstránené emisie skleníkových plynov a projekty znižovania emisií skleníkových plynov financované prostredníctvom uhlíkových kreditov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-8 – Interné stanovovanie cien uhlíka |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-9 – Očakávané finančné vplyvy významných fyzických rizík a rizík spojených s transformáciou a potenciálnych klimatických príležitostí |
Cieľ
1. |
Cieľom tohto štandardu je špecifikovať požiadavky na zverejňovanie, ktoré umožnia používateľom vyhlásení o udržateľnosti porozumieť:
|
2. |
Požiadavky na zverejňovanie uvedené v tomto štandarde zohľadňujú požiadavky súvisiacich právnych predpisov a nariadení EÚ (t. j. právny predpis EÚ v oblasti klímy (30), nariadenie o normách pre klimatické referenčné hodnoty (31), nariadenie o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb (32), taxonómia EÚ (33) a požiadavky na zverejňovanie orgánu EBA týkajúce sa piliera 3 (34)). |
3. |
Tento štandard sa vzťahuje na požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa týchto aspektov udržateľnosti: Zmierňovanie zmeny klímy a Adaptácia na zmenu klímy. Vzťahuje sa aj na záležitosti súvisiace s energiou, pokiaľ sú relevantné pre zmenu klímy. |
4. |
Zmierňovanie zmeny klímy sa týka úsilia podniku v rámci všeobecného procesu obmedzenia zvyšovania globálnej priemernej teploty na 1,5 °C v porovnaní s úrovňou pred priemyselnou revolúciou v súlade s Parížskou dohodou. Tento štandard sa vzťahuje na požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa okrem iného siedmich skleníkových plynov, a to oxidu uhličitého (CO2), metánu (CH4), oxidu dusného (N2O), neúplne fluórovaných uhľovodíkov (HFC), úplne fluórovaných uhľovodíkov (PFC), fluoridu sírového (SF6) a fluoridu dusitého (NF3). Vzťahuje sa aj na požiadavky na zverejňovanie v súvislosti s tým, ako podnik rieši svoje emisie skleníkových plynov, ako aj príslušné riziká spojené s transformáciou. |
5. |
Adaptácia na zmenu klímy sa týka procesu prispôsobenia podniku skutočnej a očakávanej zmene klímy. |
6. |
Tento štandard sa vzťahuje na požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa klimatických nebezpečenstiev, ktoré môžu viesť k fyzickým klimatickým rizikám pre podnik, ako aj jeho adaptačných riešení na zníženie týchto rizík. Vzťahuje sa aj na riziká spojené s transformáciou v súvislosti s potrebnou adaptáciou na klimatické nebezpečenstvá. |
7. |
Požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa „energie“ sa vzťahujú na všetky druhy výroby a spotreby energie. |
Interakcia s inými ESRS
8. |
Látky poškodzujúce ozónovú vrstvu (ODS), oxidy dusíka (NOx) a oxidy síry (SOx), sú popri ďalších emisiách do ovzdušia spojené so zmenou klímy, ale vzťahujú sa na nich požiadavky na zverejňovanie uvedené v ESRS E2. |
9. |
Na vplyvy na ľudí, ktoré môžu byť výsledkom transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo, sa vzťahujú ESRS S1 Vlastná pracovná sila, ESRS S2 Pracovníci v hodnotovom reťazci, ESRS S3 Ovplyvnené spoločenstvá a ESRS S4 Spotrebitelia a koncoví používatelia. |
10. |
Zmierňovanie zmeny klímy a adaptácia na zmenu klímy sú úzko prepojené témy, ktorými sa zaoberá najmä štandard ESRS E3, Vodné a morské zdroje, a ESRS E4, Biodiverzita a ekosystémy. Pokiaľ ide o vodu a ako je načrtnuté v tabuľke klimatických nebezpečenstiev v AR 11, tento štandard sa zaoberá akútnymi a chronickými fyzickými rizikami vyplývajúcimi z nebezpečenstiev týkajúcich sa vody a oceánov. Stratou biodiverzity a degradáciou ekosystému, ktoré môžu byť spôsobené zmenou klímy, sa zaoberá ESRS E4, Biodiverzita a ekosystémy. |
11. |
Tento štandard by sa mal vykladať a uplatňovať v spojení s ESRS 1 Všeobecné požiadavky a ESRS 2 Všeobecné zverejnenia. |
Požiadavky na zverejňovanie
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
12. |
Požiadavky uvedené v tomto oddiele by sa mali vykladať a uplatňovať v spojení so zverejňovaním informácií požadovaným na základe ESRS 2 v kapitole 2, Správa a riadenie, kapitole 3, Stratégia, a kapitole 4, Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí. Výsledné zverejnenia sa predkladajú vo vyhlásení o udržateľnosti spolu so zverejneniami požadovanými na základe ESRS 2, s výnimkou ESRS 2 SBM-3 Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom, v prípade ktorých môže podnik v súlade s ESRS 2 odsekom 46 predložiť zverejnenia spoločne s inými zverejneniami požadovanými v tomto tematickom štandarde. |
Správa a riadenie
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 GOV-3 Začlenenie výkonnosti súvisiacej s udržateľnosťou do systémov stimulov
13. |
Podnik zverejní, či a akým spôsobom zohľadňuje úvahy súvisiace s klímou pri odmeňovaní členov správnych, riadiacich a kontrolných orgánov vrátane toho, či bola posúdená ich výkonnosť v súvislosti s cieľovými hodnotami znižovania emisií skleníkových plynov vykázanými na základe požiadavky na zverejňovanie E1-4, a percentuálneho podielu odmeny priznanej v súčasnom období, ktorý je spojený s úvahami súvisiacimi s klímou, spolu s vysvetlením úvah súvisiacich s klímou. |
Stratégia
Požiadavka na zverejňovanie E1-1 – Plán transformácie pre zmierňovanie zmeny klímy
14. |
Podnik zverejní svoj plán transformácie pre zmierňovanie zmeny klímy (35) . |
15. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumenie minulému, súčasnému aj budúcemu úsiliu podniku v oblasti zmierňovania, aby sa zabezpečilo, že jeho stratégia a obchodný model sú v súlade s transformáciou na udržateľné hospodárstvo a s ambíciou obmedziť globálne otepľovanie na 1,5 °C v súlade s Parížskou dohodou a s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050, a prípade s expozíciou podniku voči činnostiam súvisiacim s uhlím, ropou a plynom. |
16. |
Informácie požadované v odseku 14 zahŕňajú:
|
17. |
V prípade, že podnik nemá zavedený plán transformácie, uvedie, či a kedy plán transformácie prijme. |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom
18. |
Podnik v prípade každého významného rizika súvisiaceho s klímou, ktoré identifikoval, uvedie, či subjekt považuje riziko za fyzické riziko v oblasti klímy alebo za riziko transformácie súvisiace s klímou . |
19. |
Podnik opíše odolnosť svojej stratégie a obchodného modelu vo vzťahu k zmene klímy. Tento opis obsahuje:
|
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s klímou
20. |
Podnik opíše postup na identifikáciu a posúdenie vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s klímou. Tento opis zahŕňa jeho proces, pokiaľ ide o:
|
21. |
Pri zverejňovaní informácií požadovaných na základe odseku 20 písm. b) a c) podnik vysvetlí, ako využil analýzu klimatického scenára vrátane širokej škály klimatických scenárov na to, aby získal informácie pre identifikáciu a posúdenie fyzických rizík a rizík spojených s transformáciou a príležitostí z krátkodobého, strednodobého a dlhodobého horizontu. |
Požiadavka na zverejňovanie E1-2 – Politiky týkajúce sa zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy
22. |
Podnik opíše svoje politiky prijaté na riadenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich so zmierňovaním zmeny klímy a s adaptáciou na zmenu klímy. |
23. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumenie rozsahu, v akom má podnik zavedené politiky, ktorými rieši identifikáciu, posudzovanie, riadenie a/alebo nápravu významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy. |
24. |
Pri zverejňovaní požadovanom v odseku 22 sa zahrnú informácie o politikách, ktoré má podnik zavedené na riadenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich so zmierňovaním zmeny klímy a adaptáciou na zmenu klímy v súlade s ESRS 2 MDR-P Politiky prijaté na účely riadenia významných aspektov udržateľnosti. |
25. |
Podnik uvedie, či a ako sa jeho politikami riešia tieto oblasti:
|
Požiadavka na zverejňovanie E1-3 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s politikami v oblasti zmeny klímy
26. |
Podnik zverejní svoje opatrenia na zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na zmenu klímy a prostriedky pridelené na ich vykonávanie. |
27. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumenie kľúčovým opatreniam prijatým a plánovaným v záujme dosiahnutia cieľov politík a cieľových hodnôt súvisiacich s klímou. |
28. |
Opis opatrení a prostriedkov týkajúcich sa zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy sa riadi zásadami uvedenými v ESRS 2 MDR-A, Opatrenia a zdroje v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti. |
29. |
Okrem ESRS 2 MDR-A podnik:
|
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie E1-4 – Cieľové hodnoty týkajúce sa zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy
30. |
Podnik zverejní cieľové hodnoty súvisiace s klímou, ktoré si stanovil. |
31. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumenie cieľovým hodnotám, ktoré si podnik stanovil na podporu svojich politík na zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na zmenu klímy a riešenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s klímou. |
32. |
Pri zverejnení cieľových hodnôt požadovanom v odseku 30 sa zahrnú informácie požadované na základe ESRS 2 MDR-T, Sledovanie účinnosti politík a opatrení prostredníctvom cieľových hodnôt. |
33. |
Na účel zverejňovania požadovaného podľa odseku 30 podnik zverejní informácie o tom, či a ako si stanovil cieľové hodnoty znižovania emisií skleníkových plynov a/alebo akékoľvek iné cieľové hodnoty na riadenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s klímou, napr. zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov, energetická efektívnosť, adaptácia na zmenu klímy a zmierňovanie fyzických rizík alebo rizík spojených s transformáciou. |
34. |
Ak podnik stanovil cieľové hodnoty znižovania emisií skleníkových plynov (39), uplatní sa ESRS 2 MDR-T a tieto požiadavky:
|
Požiadavka na zverejňovanie E1-5 – Spotreba energie a energetický mix
35. |
Podnik poskytne informácie o svojej spotrebe energie a energetickom mixe. |
36. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumenie celkovej spotrebe energie podniku v absolútnej hodnote, zlepšeniu energetickej efektívnosti, expozícii voči činnostiam súvisiacim s uhlím, ropou a plynom a podielu energie z obnoviteľných zdrojov na jeho celkovom energetickom mixe. |
37. |
Zverejňovanie požadované v odseku 35 zahŕňa celkovú spotrebu energie v MWh týkajúcu sa vlastnej činnosti a rozčlenenú podľa:
|
38. |
Podnik prevádzkujúci činnosť v odvetviach s veľkým vplyvom na klímu (42) ďalej rozčlení svoju celkovú spotrebu energie z fosílnych zdrojov podľa:
|
39. |
Podnik okrem toho v náležitých prípadoch rozčlení a samostatne zverejní informácie o svojej výrobe energie z neobnoviteľných zdrojov a z obnoviteľných zdrojov v MWh (43). |
Energetická náročnosť na základe čistých príjmov (44)
40. |
Podnik poskytne informácie o energetickej náročnosti (celkovej spotrebe energie na čisté príjmy) spojenej s činnosťami v odvetviach s veľkým vplyvom na klímu. |
41. |
Zverejňovanie informácií o energetickej náročnosti požadované v odseku 40 bude vychádzať len z celkovej spotreby energie a čistých príjmov z činností v odvetviach s veľkým vplyvom na klímu. |
42. |
Podnik uvedie odvetvia s veľkým vplyvom na klímu, ktoré sa používajú na určenie energetickej náročnosti, požadované v odseku 40. |
43. |
Podnik zverejní zosúhlasenie sumy čistých príjmov z činností v odvetviach s veľkým vplyvom na klímu (menovateľ vo výpočte energetickej náročnosti požadovanej v odseku 40) s príslušnou položkou alebo poznámkami v účtovnej závierke. |
Požiadavka na zverejňovanie E1-6 – Hrubé emisie rozsahu 1, 2, 3 a celkové emisie skleníkových plynov
44. |
Podnik zverejní v metrických tonách ekvivalentu CO2 svoje (45)
:
|
45. |
Cieľom požiadavky na zverejňovanie podľa odseku 44 v súvislosti s:
Informácie poskytnuté na základe tejto požiadavky na zverejňovanie sú potrebné aj na porozumenie rizikám transformácie podniku súvisiacim s klímou. |
46. |
Podnik sa pri zverejňovaní informácií o emisiách skleníkových plynov požadovaných na základe odseku 44 odvolá na odseky 62 až 67 ESRS 1. Údaje o emisiách skleníkových plynov jeho pridružených alebo spoločných podnikov, ktoré sú súčasťou upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca podniku (ESRS 1, odsek 67), v zásade nie sú obmedzené na držbu kapitálového podielu. V prípade pridružených podnikov, spoločných podnikov, nekonsolidovaných dcérskych podnikov (investičných subjektov) a zmluvných dojednaní, ktoré sú spoločnými dojednaniami, ktoré nie sú štruktúrované prostredníctvom subjektu (t. j. spoločne riadené operácie a aktíva), podnik zahrnie informácie o emisiách skleníkových plynov podľa rozsahu, v akom podnik riadi ich prevádzkové činnosti. |
47. |
V prípade významných zmien vo vymedzení toho, čo predstavuje vykazujúci podnik a jeho upstreamová a downstreamová časť hodnotového reťazca, podnik zverejní tieto zmeny a vysvetlí ich účinok na základe medziročného porovnania jeho vykázaných emisií skleníkových plynov (t. j. účinok na základe porovnania emisií skleníkových plynov v aktuálnom období vykazovania v porovnaní s predchádzajúcim obdobím vykazovania). |
48. |
Zverejňovanie informácií o hrubých emisiách skleníkových plynov rozsahu 1 požadované v odseku 44 písm. a) zahŕňa:
|
49. |
Zverejňovanie informácií o hrubých emisiách skleníkových plynov rozsahu 2 požadované v odseku 44 písm. b) zahŕňa:
|
50. |
V prípade emisií rozsahu 1 a rozsahu 2 zverejňovaných na základe požiadaviek v odseku 44 písm. a) a b) podnik informácie rozčlení, pričom samostatne zverejní emisie:
|
51. |
Zverejňovanie informácií o hrubých emisiách skleníkových plynov rozsahu 3 požadované v odseku 44 písm. c) zahŕňa emisie skleníkových plynov v metrických tonách ekvivalentu CO2 z každej významnej kategórie rozsahu 3 (t. j. každej kategórie rozsahu 3, ktorá je pre podnik prioritou). |
52. |
Zverejnené informácie o celkových emisiách skleníkových plynov požadované v odseku 44 písm. d) sú súhrnom informácií o emisiách skleníkových plynov rozsahu 1, 2 a 3 požadovaných v odseku 44 písm. a) až c). Celkové emisie skleníkových plynov sa zverejnia pri rozčlenení, v rámci ktorého sa rozlíšia:
|
Intenzita skleníkových plynov na základe čistých príjmov (46)
53. |
Podnik zverejní informácie o svojej intenzite emisií skleníkových plynov (celkové emisie skleníkových plynov na čisté príjmy). |
54. |
V rámci zverejňovania informácií o intenzite skleníkových plynov požadovaného v odseku 53 sa poskytujú informácie o celkových emisiách skleníkových plynov v metrických tonách ekvivalentu CO2 [požadované v odseku 44 písm. d)] na čisté príjmy. |
55. |
Podnik zverejní zosúhlasenie súm čistých príjmov (menovateľ vo výpočte intenzity emisií skleníkových plynov požadovanej v odseku 53) s príslušnou položkou alebo poznámkami v účtovnej závierke. |
Požiadavka na zverejňovanie E1-7 – Odstránené emisie skleníkových plynov a projekty znižovania emisií skleníkových plynov financované prostredníctvom uhlíkových kreditov
56. |
Podnik zverejňuje informácie o:
|
57. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je:
|
58. |
Zverejňovanie informácií o odstraňovaní a ukladaní emisií skleníkových plynov požadované v odseku 56 písm. a) v náležitých prípadoch zahŕňa:
|
59. |
Zverejňovanie informácií o uhlíkových kreditoch požadované v odseku 56 písm. b) v náležitých prípadoch zahŕňa:
|
60. |
Ak podnik v súlade s požiadavkou na zverejňovanie E1-4 odsekom 30 zverejní okrem cieľových hodnôt znižovania hrubých emisií skleníkových plynov aj cieľ emisnej neutrálnosti, vysvetlí rozsah, metodiky a rámce, ktoré uplatnil, ako aj spôsob, akým plánuje neutralizovať zvyškové emisie skleníkových plynov (po približne 90 – 95 % znížení emisií skleníkových plynov s možnosťou odôvodnených odvetvových odchýlok v súlade s uznávanou trajektóriou odvetvovej dekarbonizácie), napr. odstránenie emisií skleníkových plynov v rámci vlastnej činnosti a v upstreamovej a downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca. |
61. |
Ak podnik uskutočnil verejné tvrdenia o neutrálnosti z hľadiska skleníkových plynov, ktoré sa týkajú aj využitia uhlíkových kreditov, vysvetlí:
|
Požiadavka na zverejňovanie E1-8 – Interné stanovovanie cien uhlíka
62. |
Podnik zverejní informácie o tom, či uplatňuje interné systémy stanovovania cien uhlíka, a ak ich uplatňuje, o tom, ako podporujú jeho prijímanie rozhodnutí a ako stimulujú vykonávanie politík a dosahovanie cieľových hodnôt súvisiacich s klímou. |
63. |
Informácie požadované v odseku 62 zahŕňajú:
|
Požiadavka na zverejňovanie E1-9 – Očakávané finančné vplyvy významných fyzických rizík a rizík spojených s transformáciou a potenciálnych klimatických príležitostí
64. |
Podnik zverejňuje informácie o:
|
65. |
Informácie požadované v odseku 64 sú doplnením informácií o súčasných finančných vplyvoch požadovaných v odseku 48 písm. d) ESRS 2 SBM-3. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie, ktorá sa týka:
|
66. |
Zverejňovanie informácií o očakávaných finančných vplyvoch významných fyzických rizík požadované v odseku 64 písm. a) zahŕňa (48):
|
67. |
Zverejňovanie informácií o očakávaných finančných vplyvoch významných rizík spojených s transformáciou požadované v odseku 64 písm. b) zahŕňa:
|
68. |
Podnik zverejní informácie o vykonaní zosúhlasenia príslušných položiek alebo poznámok v účtovnej závierke s:
|
69. |
V prípade zverejnenia informácií o potenciáli využívať klimatické príležitosti požadovaného v odseku 64 písm. c) podnik zohľadní (52):
|
70. |
Vyčíslenie finančných vplyvov vyplývajúcich z príležitostí sa nepožaduje, ak takéto zverejnenie nespĺňa kvalitatívne vlastnosti užitočných informácií uvedené v dodatku B k ESRS 1 Kvalitatívne vlastnosti informácií. |
Dodatok A
Požiadavky na uplatňovanie
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS E1. Podporuje uplatňovanie požiadaviek na zverejňovanie stanovených v tomto štandarde a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu.
Stratégia
Požiadavka na zverejňovanie E1-1 – Plán transformácie pre zmierňovanie zmeny klímy
AR 1. |
Plán transformácie súvisí s úsilím podniku v oblasti zmierňovania zmeny klímy. Od podniku sa pri zverejňovaní plánu transformácie očakáva, že poskytne všeobecné vysvetlenie v súvislosti s tým, ako prispôsobí svoju stratégiu a obchodný model tak, aby zabezpečil súlad s transformáciou na udržateľné hospodárstvo a s cieľom obmedziť globálne otepľovanie na 1,5 °C v súlade s Parížskou dohodou (alebo aktualizovanou medzinárodnou dohodou o zmene klímy) a cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050 s nulovým alebo obmedzeným prekročením, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2021/1119 (európsky právny predpis v oblasti klímy), a prípadne ako prispôsobí svoju expozíciu voči činnostiam súvisiacim s uhlím, ropou a plynom. |
AR 2. |
Vo verejných politikách ešte neboli definované odvetvové trajektórie pre všetky odvetvia. Zverejnenie informácií na základe odseku 16 písm. a) o súlade plánu transformácie s cieľom obmedziť globálne otepľovanie na 1,5 °C by sa teda malo chápať ako zverejnenie informácií o cieľovej hodnote podniku týkajúcej sa znižovania emisií skleníkových plynov. Zverejňovanie informácií na základe odseku 16 písm. a) by malo vychádzať z referenčnej hodnoty trajektórie na dosiahnutie obmedzenia globálneho otepľovania na 1,5 °C. Táto referenčná hodnota by mala byť založená buď na trajektórii odvetvovej dekarbonizácie, ak je pre odvetvie podniku k dispozícii, alebo na celohospodárskom scenári pri zohľadnení jeho obmedzení (t. j. ide o jednoduché prenesenie cieľov zníženia emisií z úrovne štátu na úroveň podniku). Táto AR by sa mala vykladať aj v spojení s AR 26 a AR 27 a trajektóriami odvetvovej dekarbonizácie, na ktoré odkazujú. |
AR 3. |
Pri zverejňovaní informácií požadovaných podľa odseku 16 písm. d) môže podnik zohľadniť:
|
AR 4. |
Pri zverejňovaní informácií požadovaných na základe odseku 16 písm. e) podnik vysvetlí, ako sa má zosúladenie jeho hospodárskej činnosti s ustanoveniami delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2021/2139 podľa očakávaní časom vyvinúť na podporu jeho prechodu na udržateľné hospodárstvo. Podnik pritom zohľadní kľúčové ukazovatele výkonnosti, ktoré sa musia zverejniť na základe článku 8 nariadenia (EÚ) 2020/852 (najmä príjmy a CapEx zosúladené s taxonómiou a v náležitých prípadoch plány CapEx). |
AR 5. |
Pri zverejňovaní informácií požadovaných na základe odseku 16 písm. f) podnik uvedie, či je vylúčený z referenčných hodnôt EÚ pre investície v súlade s Parížskou dohodou v súlade s kritériami vylúčenia uvedenými v článku 12 ods. 1 písm. d) až g) (53) a článku 12 ods. 2 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2020/1818 (nariadenie o normách pre klimatické referenčné hodnoty) (54). |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom
AR 6. |
Pri zverejňovaní informácií o rozsahu analýzy odolnosti, ako sa požaduje na základe odseku 19 písm. a), podnik vysvetlí, aká časť jeho vlastnej činnosti a upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca, ako aj aké významné fyzické riziká a riziká spojené s transformáciou mohli byť z analýzy vylúčené. |
AR 7. |
Pri zverejňovaní informácií o spôsobe vykonania analýzy odolnosti, ako sa požaduje na základe odseku 19 písm. b), podnik vysvetlí:
|
AR 8. |
Pri zverejňovaní informácií o výsledkoch analýzy odolnosti, ako sa požaduje na základe odseku 19 písm. c), podnik vysvetlí:
|
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s klímou
AR 9. |
Pri zverejňovaní informácií o postupoch na identifikáciu a posúdenie vplyvov klímy, ako sa požaduje na základe odseku 20 písm. a), podnik vysvetlí, ako:
|
AR 10. |
Podnik môže spojiť informácie zverejnené na základe odseku 20 písm. a) a požiadavky AR 9 s informáciami zverejnenými na základe týchto požiadaviek na zverejňovanie: odsek 16 písm. d) požiadavky na zverejňovanie E1-1 týkajúce sa uzamknutých emisií skleníkových plynov; požiadavky na zverejňovanie E1-4 a E1-6. |
AR 11. |
Pri zverejňovaní informácií o postupoch na identifikáciu a posúdenie fyzických rizík, ako sa požaduje na základe odseku 20 písm. b), podnik vysvetlí, či a ako:
|
AR 12. |
Pri zverejňovaní informácií o postupoch na identifikáciu rizík a príležitostí spojených s transformáciou, ako sa požaduje na základe odseku 20 písm. c), podnik vysvetlí, či a ako:
|
Analýza klimatických scenárov
AR 13. |
Pri zverejňovaní informácií požadovaných na základe odsekov 19, 20, 21, AR 10 a AR 11 podnik vysvetlí, ako využil analýzu klimatického scenára zodpovedajúcu jeho okolnostiam na to, aby získal informácie pre identifikáciu a posúdenie fyzických rizík a rizík a príležitostí spojených s transformáciou z krátkodobého, strednodobého a dlhodobého hľadiska vrátane:
|
AR 14. |
Podnik môže pri vykonávaní analýzy scenárov zohľadniť tieto usmernenia: technickú prílohu skupiny TCFD s názvom Využívanie analýzy scenárov pri zverejňovaní rizík a príležitostí súvisiacich s klímou (2017); usmernenie skupiny TCFD k analýze scenárov pre nefinančné spoločnosti (2020); normu ISO 14091:2021 „Adaptácia na zmenu klímy – usmernenia k posudzovaniu zraniteľnosti, vplyvov a rizík“; všetky ostatné uznávané odvetvové normy, napr. normy siete pre ekologizáciu finančného systému, a nariadenia EÚ, vnútroštátne, regionálne a miestne nariadenia. |
AR 15. |
Podnik stručne vysvetlí, ako sú použité klimatické scenáre v súlade s hlavnými predpokladmi súvisiacimi s klímou uvedenými v účtovnej závierke. |
Požiadavka na zverejňovanie E1-2 – Politiky týkajúce sa zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy
AR 16. |
Politiky týkajúce sa buď zmierňovania zmeny klímy, alebo adaptácie na zmenu klímy možno zverejňovať samostatne, keďže ich ciele, zúčastnené osoby, opatrenia a prostriedky, ktoré sú potrebné na ich vykonávanie, sa odlišujú. |
AR 17. |
Politiky súvisiace so zmierňovaním zmeny klímy sa zaoberajú riadením a odstraňovaním emisií skleníkových plynov podniku a jeho rizikami spojenými s transformáciou počas rozličných časových horizontov v rámci jeho vlastných činností a/alebo upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca. Požiadavka na základe odseku 14 sa môže týkať samostatných politík v oblasti zmierňovania zmeny klímy, ako aj relevantných politík týkajúcich sa iných otázok, ktoré nepriamo podporujú zmierňovanie zmeny klímy, vrátane politík v oblasti odbornej prípravy, obstarávania alebo dodávateľských reťazcov, investícií alebo vývoja výrobkov. |
AR 18. |
Politiky súvisiace s adaptáciou na zmenu klímy sa zaoberajú riadením fyzických rizík a rizík spojených s transformáciou podniku týkajúcich sa adaptácie na zmenu klímy. Požiadavka na základe odsekov 22 a 25 sa môže týkať samostatných politík v oblasti adaptácie na zmenu klímy, ako aj relevantných politík týkajúcich sa iných záležitostí, ktoré nepriamo podporujú adaptáciu na zmenu klímy, vrátane politík v oblasti odbornej prípravy, núdzových situácií alebo zdravia a bezpečnosti. |
Požiadavky na zverejňovanie E1-3 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s politikami v oblasti zmeny klímy
AR 19. |
Pri zverejňovaní informácií o opatreniach, ako sa požaduje na základe odseku 29 písm. a) a b), môže podnik:
|
AR 20. |
Pri zverejňovaní informácií o prostriedkoch, ako sa požaduje na základe odseku 29 písm. c), podnik zverejní len významné sumy OpEx a CapEx potrebných na vykonávanie opatrení, keďže účelom týchto informácií je preukázať dôveryhodnosť jeho opatrení, a nie zosúladiť zverejnené sumy s účtovnou závierkou. Zverejnené sumy CapEx a OpEx sú doplnením hmotných aj nehmotných aktív počas aktuálneho rozpočtového roka, ako aj plánovaným doplnením v budúcich obdobiach vykonávania opatrení. Zverejnené sumy sú len prírastkovými finančnými investíciami, ktoré priamo prispievajú k dosahovaniu cieľových hodnôt podniku. |
AR 21. |
Podnik v súlade s požiadavkami ESRS 2 MDR-A vysvetlí, či a v akom rozsahu závisí jeho schopnosť vykonávať opatrenia od dostupnosti a prideľovania zdrojov. Nepretržitý prístup k financovaniu pri dostupných kapitálových nákladoch môže byť nevyhnutný na vykonávanie opatrení podniku, čo zahŕňa aj prispôsobenie sa zmenám ponuky/dopytu alebo jeho príslušných akvizícií a významných investícií do výskumu a vývoja. |
AR 22. |
Sumy OpEx a CapEx potrebné na vykonávanie opatrení zverejnených na základe odseku 29 písm. c) sú v súlade s hlavnými ukazovateľmi výkonnosti (hlavné ukazovatele výkonnosti CapEx a OpEx) a v náležitých prípadoch s plánom CapEx požadovaným v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) 2021/2178. Podnik vysvetlí všetky možné rozdiely medzi významnými sumami OpEx a CapEx zverejnenými na základe tohto štandardu a kľúčovými ukazovateľmi výkonnosti zverejnenými na základe delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2021/2178, napr. v dôsledku zverejnenia neoprávnených hospodárskych činností vymedzených v uvedenom delegovanom nariadení. Podnik môže štruktúrovať svoje opatrenia podľa hospodárskej činnosti v záujme porovnania svojich OpEx a CapEx a v náležitých prípadoch svojich plánov OpEx a/alebo CapEx s kľúčovými ukazovateľmi výkonnosti zosúladenými s taxonómiou. |
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie E1-4 – Cieľové hodnoty týkajúce sa zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy
AR 23. |
Na základe odseku 34 písm. a) môže podnik zverejniť cieľové hodnoty znižovania emisií skleníkových plynov z hľadiska intenzity. Cieľové hodnoty intenzity sú formulované ako pomery emisií skleníkových plynov k jednotke fyzickej aktivity alebo hospodárskeho výstupu. Relevantné jednotky aktivity alebo výstupu sú uvedené v odvetvových štandardoch ESRS. V prípadoch, keď podnik stanovil len cieľovú hodnotu zníženia intenzity skleníkových plynov, aj tak zverejní súvisiace absolútne hodnoty na cieľový rok a čiastkové cieľové roky. Môže to viesť k situácii, keď sa od podniku požaduje, aby zverejnil nárast absolútnych emisií skleníkových plynov za cieľový rok a čiastkové cieľové roky, napríklad preto, že očakáva organický rast svojho podnikania. |
AR 24. |
Pri zverejňovaní informácií požadovaných podľa odseku 34 písm. b) podnik upresní podiel cieľových hodnôt súvisiacich s jednotlivými príslušnými rozsahmi emisií skleníkových plynov (1, 2 alebo 3). Podnik uvedie metódu použitú na výpočet emisií skleníkových plynov rozsahu 2 zahrnutých do cieľovej hodnoty (t. j. buď metóda založená na lokalite, alebo na trhu). Ak sa ohraničenie cieľovej hodnoty znižovania emisií skleníkových plynov odchyľuje od cieľovej hodnoty emisií skleníkových plynov vykázanej na základe požiadavky na zverejňovanie E1-6, podnik zverejní, na ktoré plyny sa vzťahuje, príslušný percentuálny podiel rozsahu 1, 2, 3 a celkových emisií skleníkových plynov, na ktoré sa cieľová hodnota vzťahuje. V prípade cieľových hodnôt znižovania emisií skleníkových plynov svojich dcérskych podnikov podnik tieto požiadavky uplatní analogicky na úrovni dcérskeho podniku. |
AR 25. |
Pri zverejňovaní informácií požadovaných na základe odseku 34 písm. c) o východiskovom roku a východiskovej hodnote:
|
AR 26. |
Pri zverejňovaní informácií požadovaných na základe odseku 34 písm. d) a e) podnik prezentuje informácie za cieľové obdobie s odvolaním sa na prípadnú trajektóriu emisií špecifickú pre odvetvia alebo medziodvetvovú trajektóriu emisií zlučiteľnú s cieľom obmedziť globálne otepľovanie na 1,5 °C. Podnik na tento účel vypočíta referenčnú cieľovú hodnotu zosúladenú s cieľom 1,5 °C pre rozsah 1 a 2 (a v náležitých prípadoch samostatne pre rozsah 3), s ktorou môže porovnať svoje vlastné cieľové hodnoty znižovania emisií skleníkových plynov alebo priebežné cieľové hodnoty v rámci príslušných rozsahov. |
AR 27. |
Referenčnú cieľovú hodnotu možno vypočítať vynásobením emisií skleníkových plynov vo východiskovom roku buď faktorom zníženia emisií špecifickým pre odvetvie (metodika odvetvovej dekarbonizácie), alebo medziodvetvovým faktorom (kontrakčná metodika). Tieto faktory zníženia emisií možno odvodiť z rozličných zdrojov. Podnik by mal zabezpečiť, aby bol použitý zdroj založený na trajektórii znižovania emisií, ktorá je v súlade s cieľom obmedziť globálne otepľovanie na 1,5 °C. |
AR 28. |
Faktory zníženia emisií prechádzajú ďalším vývojom. Podniky sa preto vyzývajú, aby používali len aktualizované verejne dostupné informácie.
|
AR 29. |
Referenčná cieľová hodnota závisí od východiskového roku a východiskových emisií cieľovej hodnoty podniku týkajúcej sa znižovania emisií skleníkových plynov. V prípade podnikov s nedávnym východiskovým rokom alebo s vyššími východiskovými emisiami preto nemusí byť také náročné dosiahnuť referenčnú cieľovú hodnotu v porovnaní s podnikmi, ktoré už v minulosti prijali ambiciózne opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov. Podniky, ktoré v minulosti dosiahli zníženie emisií skleníkových plynov v súlade s medziodvetvovou trajektóriou alebo trajektóriou špecifickou pre odvetvia zosúladenou s cieľom na úrovni 1,5 °C, preto môžu zodpovedajúcim spôsobom prispôsobiť svoje východiskové emisie, aby určili referenčnú cieľovú hodnotu. Ak teda podnik prispôsobuje svoje východiskové emisie s cieľom určiť referenčnú cieľovú hodnotu, nezohľadní zníženia emisií skleníkových plynov pred rokom 2020 a poskytne náležité dôkazy o znížení emisií skleníkových plynov dosiahnutom v minulosti. |
AR 30. |
Pri zverejňovaní informácií požadovaných podľa odseku 34 písm. f) podnik vysvetlí:
|
AR 31. |
Podnik môže svoje cieľové hodnoty znižovania emisií skleníkových plynov predložiť spoločne so svojimi opatreniami v oblasti zmierňovania zmeny klímy (pozri požiadavku AR 19) v podobe tabuľky alebo grafickej trajektórie zobrazujúcej vývoj v priebehu času. Príklady kombinácie cieľových hodnôt a nástrojov dekarbonizácie sú zobrazené na tomto obrázku a v tabuľke:
|
Požiadavka na zverejňovanie E1-5 – Spotreba energie a energetický mix
Usmernenie k výpočtom
AR 32. |
Pri príprave informácií o energetickej spotrebe požadovaných podľa odseku 35 podnik:
|
AR 33. |
Informácie požadované na základe odseku 37 písm. a) sa uplatňujú, ak podnik prevádzkuje svoju činnosť aspoň v jednom odvetví s veľkým vplyvom na klímu. Informácie požadované na základe odseku 38 písm. a) až e) zahŕňajú aj energiu z fosílnych zdrojov spotrebovanú pri činnostiach, ktoré nepatria do odvetví s veľkým vplyvom na klímu. |
AR 34. |
Informácie o spotrebe energie a energetickom mixe možno predkladať v tomto tabuľkovom formáte pre odvetvia s veľkým vplyvom na klímu a všetky ostatné odvetvia pri vynechaní riadkov 1 až 5.
|
AR 35. |
Celkovú spotrebu energie s rozlíšením medzi spotrebou energie z fosílnych, jadrových a obnoviteľných zdrojov možno graficky predložiť vo vyhlásení o udržateľnosti zobrazujúcom vývoj v priebehu času (napr. prostredníctvom koláčového alebo stĺpcového grafu). |
Energetická náročnosť na základe čistých príjmov
AR 36. |
Pri príprave informácií o energetickej náročnosti požadovaných podľa odseku 40 podnik:
|
AR 37. |
Kvantitatívne informácie možno predložiť v tejto tabuľke.
|
AR 38. |
Vykonanie zosúhlasenia čistých príjmov z činností v odvetviach s veľkým vplyvom na klímu s relevantnými položkami účtovnej závierky alebo zverejnenie (požadované v odseku 43) možno uvádzať:
|
Požiadavky na zverejňovanie E1-6 – Hrubé emisie rozsahu 1, 2, 3 a celkové emisie skleníkových plynov
Usmernenie k výpočtom
AR 39. |
Pri príprave informácií na vykázanie emisií skleníkových plynov požadovaných podľa odseku 44 podnik:
|
AR 40. |
Pri príprave informácií na vykazovanie emisií skleníkových plynov pridružených podnikov, spoločných podnikov, nekonsolidovaných dcérskych podnikov (investičných subjektov) a zmluvných dojednaní, ako sa požaduje v odseku 50, podnik konsoliduje 100 % emisií skleníkových plynov subjektov, ktorých prevádzkové činnosti riadi. V praxi k tomu dochádza, keď je podnik držiteľom licencie alebo povolenia na prevádzku aktív týchto pridružených podnikov, spoločných podnikov, nekonsolidovaných dcérskych podnikov (investičných subjektov) a zmluvných dojednaní. Ak podnik na základe zmluvného vymedzenia riadi prevádzkové činnosti na čiastočný úväzok, konsoliduje 100 % emisií skleníkových plynov vyprodukovaných počas obdobia jeho riadenia prevádzkových činností. |
AR 41. |
V súlade s kapitolou 3.7 ESRS 1 podnik náležite rozčlení informácie o svojich emisiách skleníkových plynov. Podnik napríklad môže rozčleniť svoje rozsahy 1, 2, 3 alebo celkové emisie skleníkových plynov podľa krajín, prevádzkových segmentov, hospodárskej činnosti, dcérskych podnikov, kategórie skleníkových plynov (CO2, CH4, N2O, HFC, PFC, SF6, NF3 a iné skleníkové plyny zohľadňované podnikom) alebo druhu zdroja (stacionárne spaľovanie, mobilné spaľovanie, emisie z procesov a fugitívne emisie). |
AR 42. |
Podnik môže mať odlišné obdobie vykazovania pre niektoré alebo všetky subjekty v rámci svojho hodnotového reťazca. Za takýchto okolností sa podniku povoľuje merať svoje emisie skleníkových plynov v súlade s odsekom 44 pri použití informácií za obdobia vykazovania, ktoré sa odlišujú od jeho vlastného obdobia vykazovania, ak sú uvedené informácie získané od subjektov v rámci jeho hodnotového reťazca, ktorých obdobia vykazovania sa odlišujú od obdobia vykazovania podniku, pod podmienkou, že:
|
AR 43. |
Pri príprave informácií o hrubých emisiách skleníkových plynov rozsahu 1 požadovaných podľa odseku 48 písm. a) podnik:
|
AR 44. |
Pri príprave informácií o percentuálnom podiele emisií skleníkových plynov rozsahu 1 v regulovaných systémoch obchodovania s emisiami požadovaných na základe odseku 48 písm. b) podnik:
|
AR 45. |
Pri príprave informácií o hrubých emisiách skleníkových plynov rozsahu 2 požadovaných podľa odseku 49 podnik:
|
AR 46. |
Pri príprave informácií o hrubých emisiách skleníkových plynov rozsahu 3 požadovaných podľa odseku 51 podnik:
|
AR 47. |
Pri príprave informácií o celkových emisiách skleníkových plynov požadovaných podľa odseku 52 podnik:
|
AR 48. |
Podnik zverejní svoje celkové emisie skleníkových plynov rozčlenené podľa rozsahov 1, 2 a významné emisie rozsahu 3 v súlade s touto tabuľkou.
|
AR 49. |
Na účely upozornenia na potenciálne riziká spojené s transformáciou môže podnik zverejniť svoje celkové emisie skleníkových plynov, rozčlenené podľa najväčších krajín a prípadne podľa prevádzkových segmentov (pre účtovnú závierku sa uplatnia rovnaké segmenty požadované podľa účtovných štandardov, t. j. IFRS 8 Prevádzkové segmenty alebo miestnych zásad GAAP). Emisie skleníkových plynov rozsahu 3 sa môžu z týchto rozpisov podľa krajiny vylúčiť, ak súvisiace údaje nie sú ľahko dostupné. |
AR 50. |
Emisie skleníkových plynov rozsahu 3 sa môžu predložiť aj podľa kategórií nepriamych emisií vymedzených v norme EN ISO 14064-1:2018. |
AR 51. |
Podnik zverejní emisie skleníkových plynov rozsahu 3 zo zakúpených služieb týkajúcich sa cloud computingu a dátových centier ako podskupinu zastrešujúcej kategórie rozsahu 3„výrobky a služby zakúpené od dodávateľov“, ak tvoria významný podiel emisií skleníkových plynov rozsahu 3 podniku. |
AR 52. |
Celkové emisie skleníkových plynov rozčlenené podľa rozsahu 1, 2 a 3 možno graficky znázorniť vo vyhlásení o udržateľnosti (napr. ako stĺpcový alebo koláčový graf), s vyobrazením rozdelenia emisií skleníkových plynov v rámci hodnotového reťazca (upstreamová časť, vlastná činnosť, preprava, downstreamová časť). |
Intenzita skleníkových plynov na základe čistých príjmov
AR 53. |
Pri zverejňovaní informácií o intenzite skleníkových plynov na základe čistých príjmov, požadovaných podľa odseku 53, podnik:
|
AR 54. |
Kvantitatívne informácie možno predložiť v tomto tabuľkovom formáte.
|
AR 55. |
Zosúhlasenie čistých príjmov použitých na výpočet intenzity skleníkových plynov s príslušnou položkou alebo poznámkami v účtovnej závierke (podľa požiadaviek v odseku 55) sa môže vykonať:
|
Požiadavka na zverejňovanie E1-7 – Odstránené emisie skleníkových plynov a projekty znižovania emisií skleníkových plynov financované prostredníctvom uhlíkových kreditov
Odstraňovanie a ukladanie emisií skleníkových plynov v rámci vlastných činností a upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca
AR 56. |
Podniky okrem svojich inventárov emisií skleníkových plynov zabezpečia transparentnosť informácií o tom, ako a do akej miery v rámci svojich vlastných činností a upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca zvyšujú prirodzené záchyty alebo uplatňujú technické riešenia na odstraňovanie skleníkových plynov z atmosféry. Hoci neexistujú žiadne všeobecne akceptované koncepcie a metodiky na započítavanie odstraňovania emisií skleníkových plynov, cieľom tohto štandardu je zvýšiť transparentnosť vo vzťahu k úsiliu podniku odstraňovať emisie skleníkových plynov z atmosféry [odsek 56 písm. a) a odsek 58]. Odstraňovanie emisií skleníkových plynov mimo hodnotového reťazca, ktoré podnik podporuje nákupom uhlíkových kreditov, sa zverejní samostatne, podľa požiadaviek v odseku 56 písm. b) a odseku 59. |
AR 57. |
Pri zverejňovaní informácií o odstraňovaní a ukladaní emisií skleníkových plynov z vlastných činností podniku a z upstreamovej a downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca, požadovaných podľa odseku 56 písm. a) a odseku 58, podnik pre každú činnosť odstránenia alebo ukladania opíše:
|
AR 58. |
Pri príprave informácií o odstraňovaní a ukladaní emisií skleníkových plynov z vlastných činností podniku a z upstreamovej a downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca, požadovaných podľa odseku 56 písm. a) a odseku 58, podnik:
|
AR 59. |
Podnik rozčlení a oddelene zverejní údaje o odstraňovaní skleníkových plynov, ku ktorému dochádza v rámci jeho vlastných činností, a údaje o odstraňovaní skleníkových plynov, ku ktorému dochádza v upstreamovej a downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca. Medzi činnosti odstraňovania emisií skleníkových plynov v rámci upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca podnik zahrnie tie činnosti, ktoré aktívne podporuje, napríklad prostredníctvom projektu realizovaného v spolupráci s dodávateľom. Neočakáva sa, že podnik zahrnie akékoľvek odstraňovanie skleníkových plynov, ku ktorému môže dôjsť v upstreamovej a downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca a o ktorom nevie. |
AR 60. |
Kvantitatívne informácie o odstraňovaní emisií skleníkových plynov možno uvádzať v tomto tabuľkovom formáte.
|
Projekty znižovania emisií skleníkových plynov financované prostredníctvom uhlíkových kreditov
AR 61. |
Financovanie projektov na znižovanie emisií skleníkových plynov mimo hodnotového reťazca podniku prostredníctvom nákupu uhlíkových kreditov, ktoré spĺňajú vysoké štandardy kvality, môže byť užitočným príspevkom k zmierneniu zmeny klímy. V tomto štandarde sa vyžaduje, aby podnik zverejnil, či využíva uhlíkové kredity oddelene od emisií skleníkových plynov [odsek 56 písm. b) a odsek 59] a od cieľov znižovania emisií skleníkových plynov (požiadavka na zverejňovanie E1-4). Zároveň sa v ňom od podniku vyžaduje, aby ukázal rozsah použitia a kritériá kvality, ktoré pre tieto uhlíkové kredity využíva. |
AR 62. |
Pri zverejňovaní informácií o uhlíkových kreditoch požadovaných podľa odseku 56 písm. b) a odseku 59 zverejní podnik podľa situácie toto rozčlenenie:
|
AR 63. |
Pri príprave informácií o uhlíkových kreditoch požadovaných podľa odseku 56 písm. b) a odseku 59 podnik:
|
AR 64. |
Informácie o uhlíkových kreditoch, ktoré boli zrušené v roku vykazovania a ktoré sa plánujú zrušiť v budúcnosti, sa môžu uvádzať v týchto tabuľkových formátoch.
|
Požiadavka na zverejňovanie E1-8 – Interné stanovovanie cien uhlíka
AR 65. |
Pri zverejňovaní informácií požadovaných podľa odsekov 62 a 63 podnik v prípade potreby stručne vysvetlí, či a ako sú ceny uhlíka použité v interných systémoch stanovovania cien uhlíka konzistentné s cenami používanými v účtovnej závierke. Toto sa vykoná v súvislosti s internými cenami uhlíka, ktoré sa používajú na
|
AR 66. |
Informácie možno predložiť v tejto tabuľke:
|
Požiadavka na zverejňovanie E1-9 – Očakávané finančné vplyvy významných fyzických rizík a rizík spojených s transformáciou a potenciálnych klimatických príležitostí
Očakávané finančné vplyvy významných fyzických rizík a rizík spojených s transformáciou
AR 67. |
Významné fyzické riziká v oblasti klímy a riziká spojené s transformáciou môžu ovplyvniť finančnú situáciu podniku (napr. vlastnené aktíva, finančne kontrolovaný majetok, ktorý je predmetom lízingu, a záväzky), výkonnosť (napr. potenciálne budúce zvýšenie/zníženie čistých príjmov a nákladov v dôsledku prerušenia činnosti, zvýšené ceny dodávok, ktoré vedú k potenciálnej erózii marže) a peňažné toky. Vzhľadom na nízku pravdepodobnosť, vysokú závažnosť a dlhodobý časový horizont niektorých expozícií fyzickým rizikám súvisiacim s klímou a neistotu vyplývajúcu z prechodu na udržateľné hospodárstvo budú existovať súvisiace významné očakávané finančné vplyvy, ktoré sú mimo rozsahu požiadaviek platných účtovných štandardov. |
AR 68. |
V súčasnosti neexistuje všeobecne akceptovaná metodika na posudzovanie alebo meranie toho, ako môžu významné fyzické riziká a riziká spojené s transformáciou ovplyvniť budúcu finančnú situáciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky podniku. Preto bude zverejnenie finančných vplyvov (podľa požiadaviek v odsekoch 64, 66 a 67) závisieť od vnútornej metodiky podniku, uplatnenia jeho významného úsudku pri určovaní vstupov a predpokladov potrebných na kvantifikáciu očakávaných finančných vplyvov podniku. |
AR 69. |
Pri zverejňovaní informácií požadovaných podľa odseku 64 písm. a) a odseku 66 podnik vysvetlí, či a ako:
|
AR 70. |
Pri príprave informácií o aktívach ohrozených významným fyzickým rizikom, ktoré je nutné zverejniť v zmysle odseku 66 písm. a), podnik:
|
AR 71. |
Pri príprave informácií požadovaných podľa odseku 64 písm. a) a odseku 66 písm. d) môže podnik posúdiť a zverejniť podiel čistých príjmov z podnikateľských činností ohrozených fyzickým rizikom. Toto zverejnenie
|
AR 72. |
Pri zverejňovaní informácií požadovaných podľa odseku 64 písm. b) a odseku 67 písm. a) podnik vysvetlí, či a ako:
|
AR 73. |
V rámci zverejňovania informácií o aktívach ohrozených významným rizikom spojeným s transformáciou, ako sa vyžaduje podľa odseku 67 písm. a) a b):
|
AR 74. |
V rámci zverejňovania informácií o potenciálnych záväzkoch v dôsledku významných rizík spojených s transformáciou požadovaných podľa odseku 67 písm. d):
|
AR 75. |
Na posúdenie toho, ako môžu riziká spojené s transformáciou ovplyvniť budúcu finančnú situáciu podniku, možno použiť aj iné prístupy a metodiky. Zverejnenie očakávaných finančných vplyvov musí v každom prípade zahŕňať opis metodík a vymedzení, ktoré podnik používa. |
AR 76. |
Pri príprave informácií požadovaných podľa odseku 67 písm. e) môže podnik posúdiť a zverejniť podiel čistých príjmov z podnikateľských činností ohrozených rizikami spojenými s transformáciou. Toto zverejnenie:
|
AR 77. |
Zosúhlasenie významnej sumy aktív, záväzkov a čistých príjmov (citlivých buď na významné fyzické riziká, alebo na riziká spojené s transformáciou) s príslušnou položkou alebo zverejnením (napr. v segmentových výkazoch) v účtovnej závierke (ako sa vyžaduje v odseku 68) môže podnik predložiť takto:
|
AR 78. |
Podnik zabezpečí, aby údaje a predpoklady na posúdenie a vykazovanie očakávaných finančných vplyvov v dôsledku významných fyzických rizík a rizík spojených s transformáciou vo vyhlásení o udržateľnosti boli v súlade s príslušnými údajmi a predpokladmi použitými v účtovnej závierke (napr. ceny uhlíka použité na posúdenie zníženia hodnoty aktív, životnosť aktív, odhadov a ustanovení). Podnik vysvetlí dôvody akýchkoľvek nekonzistentností (napr. ak posudzovanie úplných finančných dôsledkov rizík súvisiacich s klímou ešte stále prebieha alebo v účtovnej závierke nie sú považované za významné). |
AR 79. |
V prípade potenciálnych budúcich vplyvov na záväzky [ako sa vyžaduje v odseku 67 písm. d)] podnik prípadne uvedie krížový odkaz na opis systémov obchodovania s emisiami v účtovnej závierke. |
Klimatické príležitosti
AR 80. |
V rámci zverejnenia informácií podľa odseku 69 písm. a) podnik vysvetlí charakter úspor nákladov (napr. zo zníženej spotreby energie), časové horizonty a použitú metodiku, a to vrátane rozsahu posudzovania, základných predpokladov a obmedzení a toho, či a ako uplatnil analýzu scenárov. |
AR 81. |
V rámci zverejnenia informácií podľa odseku 69 písm. b) podnik vysvetlí, ako posudzoval veľkosť trhu alebo akékoľvek očakávané zmeny čistých príjmov z nízkouhlíkových výrobkov a služieb alebo adaptačné riešenia vrátane rozsahu posudzovania, časového horizontu základných predpokladov a obmedzení a toho, do akej miery je tento trh pre podnik dostupný. Informácie o veľkosti trhu možno dať do súvislosti so súčasnými príjmami zosúladenými s taxonómiou, ktoré sa zverejňujú podľa ustanovení nariadenia (EÚ) 2020/852. Subjekt môže zároveň vysvetliť, ako bude využívať klimatické príležitosti a podľa možností by to mal prepojiť so zverejnením informácií o politikách, cieľových hodnotách a opatreniach podľa požiadaviek na zverejňovanie E1-2, E1-3 a E1-4. |
ESRS E2
ZNEČISŤOVANIE
OBSAH
Cieľ
Interakcia s inými ESRS
Požiadavky na zverejňovanie
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E2-1 – Politiky týkajúce sa znečisťovania životného prostredia |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E2-2 – Opatrenia a zdroje v súvislosti so znečisťovaním životného prostredia |
Metriky a cieľové hodnoty
– |
Požiadavka na zverejňovanie E2-3 – Cieľové hodnoty týkajúce sa znečisťovania životného prostredia |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E2-4 – Znečisťovanie ovzdušia, vody a pôdy |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E2-5 – Látky vzbudzujúce obavy a látky vzbudzujúce veľmi veľké obavy |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E2-6 – Očakávané finančné vplyvy v dôsledku vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia |
Dodatok A: |
Požiadavky na uplatňovanie |
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
– |
Požiadavka na zverejňovanie E2-1 – Politiky týkajúce sa znečisťovania životného prostredia |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E2-2 – Opatrenia a zdroje v súvislosti so znečisťovaním životného prostredia |
Metriky a cieľové hodnoty
– |
Požiadavka na zverejňovanie E2-3 – Cieľové hodnoty týkajúce sa znečisťovania životného prostredia |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E2-4 – Znečisťovanie ovzdušia, vody a pôdy |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E2-5 – Látky vzbudzujúce obavy a látky vzbudzujúce veľmi veľké obavy |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E2-6 – Očakávané finančné vplyvy v dôsledku rizík a príležitostí súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia |
Cieľ
1. |
Cieľom tohto štandardu je špecifikovať požiadavky na zverejňovanie, ktoré umožnia používateľom vyhlásenia o udržateľnosti porozumieť:
|
2. |
V tomto štandarde sa stanovujú požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa týchto aspektov udržateľnosti: znečisťovanie ovzdušia, vody a pôdy, látky vzbudzujúce obavy vrátane látok vzbudzujúcich veľmi veľké obavy. |
3. |
„ Znečistenie ovzdušia“ sa týka emisií podniku do ovzdušia (vnútorných aj vonkajších) a prevencie, kontroly a znižovania týchto emisií. |
4. |
„ Znečisťovanie vody“ sa týka emisií podniku do vody a prevencie, kontroly a znižovania týchto emisií. |
5. |
„ Znečisťovanie pôdy“ sa týka emisií podniku do pôdy a prevencie, kontroly a znižovania týchto emisií. |
6. |
Pokiaľ ide o „látky vzbudzujúce obavy“, tento štandard sa vzťahuje na produkciu, používanie a/alebo distribúciu a komercializáciu látok vzbudzujúcich obavy vrátane látok vzbudzujúcich veľmi veľké obavy. Cieľom požiadaviek na zverejňovanie týkajúcich sa látok vzbudzujúcich obavy je umožniť používateľom pochopiť potenciálne vplyvy súvisiace s takýmito látkami a zohľadniť pritom aj možné obmedzenia ich používania a/alebo distribúcie a komercializácie. |
Interakcia s inými ESRS
7. |
Téma znečisťovania úzko súvisí s ďalšími environmentálnymi podtémami, ako sú zmena klímy, vodné a morské zdroje, biodiverzita a obehové hospodárstvo. Na účely poskytnutia komplexného prehľadu toho, čo by mohlo byť podstatné pre znečisťovanie, sú preto príslušné požiadavky na zverejňovanie zahrnuté v iných environmentálnych štandardoch takto:
|
8. |
Vplyvy podniku súvisiace so znečisťovaním životného prostredia môžu ovplyvniť ľudí aj spoločenstvá. Významné negatívne vplyvy na ovplyvnené spoločenstvá v dôsledku vplyvov súvisiacich so znečistením, ktoré možno pripísať podniku, sú zahrnuté v ESRS S3 Ovplyvnené spoločenstvá. |
9. |
Tento štandard by sa mal vykladať v spojení s ESRS 1 Všeobecné požiadavky a ESRS 2 Všeobecné zverejnenia. |
Požiadavky na zverejňovanie
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
10. |
Požiadavky tohto oddielu by sa mali vykladať a vykazovať v spojení s požiadavkami požadovanými podľa ESRS 2, kapitoly 4 Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí. |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia
11. |
Podnik opíše postup na identifikáciu významných vplyvov, rizík a príležitostí a poskytne informácie týkajúce sa:
|
Požiadavka na zverejňovanie E2-1 – Politiky týkajúce sa znečisťovania životného prostredia
12. |
Podnik opíše svoje politiky prijaté na riadenie svojich významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s prevenciou a kontrolou znečisťovania životného prostredia. |
13. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumieť rozsahu, v akom má podnik zavedené politiky, ktorými rieši identifikovanie, posudzovanie, riadenie a/alebo nápravu významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia. |
14. |
Pri zverejňovaní požadovanom v odseku 12 sa zahrnú informácie o politikách, ktoré má podnik zavedené na riadenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia v súlade s ESRS 2 MDR-P Politiky prijaté na účely riadenia významných aspektov udržateľnosti. |
15. |
Podnik uvedie vo vzťahu k svojim vlastným činnostiam a upstreamovej a downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca, či a ako jeho politiky riešia tieto oblasti, ak je to významné:
|
Požiadavka na zverejňovanie E2-2 – Opatrenia a zdroje v súvislosti so znečisťovaním životného prostredia
16. |
Podnik zverejní svoje opatrenia týkajúce sa znečisťovania životného prostredia a zdroje pridelené na ich vykonávanie. |
17. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť kľúčové opatrenia prijaté a plánované v záujme dosiahnutia cieľov a cieľových hodnôt politík súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia. |
18. |
Opis akčných plánov a zdrojov súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia musí obsahovať informácie predpísané v ESRS 2 MDR-A Opatrenia a zdroje v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti. |
19. |
Okrem ESRS 2 MDR-A môže podnik spresniť, do ktorej úrovne hierarchie zmierňovania vplyvov možno opatrenie a zdroje zaradiť:
|
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie E2-3 – Cieľové hodnoty týkajúce sa znečisťovania životného prostredia
20. |
Podnik zverejní cieľové hodnoty súvisiace so znečisťovaním životného prostredia, ktoré si stanovil. |
21. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť cieľové hodnoty, ktoré si podnik stanovil na podporu svojich politík týkajúcich sa znečisťovania životného prostredia a riešenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia. |
22. |
Opis cieľových hodnôt musí obsahovať požadované informácie vymedzené v ESRS 2 MDR-T Sledovanie účinnosti politík a opatrení prostredníctvom cieľových hodnôt. |
23. |
V rámci zverejnenia požadovaného v odseku 20 podnik uvedie, či a ako jeho cieľové hodnoty súvisia s prevenciou a kontrolou:
|
24. |
Okrem ESRS 2 MDR-T môže podnik uviesť, či pri stanovovaní cieľových hodnôt boli zohľadnené ekologické prahové hodnoty (napr. integrita biosféry, stenčovanie ozónovej vrstvy v stratosfére, zaťaženie atmosféry aerosólmi, vyčerpanie pôdy, acidifikácia oceánov) a pridelenia pre jednotlivé subjekty. Ak áno, podnik môže uviesť:
|
25. |
Podnik v rámci kontextových informácií uvedie, či cieľové hodnoty, ktoré si stanovil a predložil, sú povinné (požadované na základe právnych predpisov) alebo dobrovoľné. |
Požiadavka na zverejňovanie E2-4 – Znečisťovanie ovzdušia, vody a pôdy
26. |
Podnik zverejní znečisťujúce látky, ktoré produkuje pri svojej vlastnej činnosti, ako aj mikroplasty, ktoré produkuje alebo používa. |
27. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť, aké emisie podnik produkuje do ovzdušia, vody a pôdy pri svojej vlastnej činnosti a jeho produkciu a využívanie mikroplastov. |
28. |
Podnik zverejní množstvá:
|
29. |
Množstvá spomenuté v odseku 28 sú konsolidované množstvá zahŕňajúce emisie zo zariadení, nad ktorými má podnik finančnú kontrolu, a zo zariadení, v prípade ktorých riadi prevádzkové činnosti. Súčasťou konsolidácie sú len emisie zo zariadení, v prípade ktorých bola prekročená platná prahová hodnota určená v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 166/2006. |
30. |
Podnik uvedie zverejnené informácie do kontextu a opíše:
|
31. |
V prípade, že podnik na vyčíslenie emisií zvolí namiesto ich priameho merania menej presnú metodiku, musí uviesť dôvod, prečo túto metodiku zvolil. Ak podnik používa odhady, zverejní štandard, sektorovú štúdiu alebo zdroje, z ktorých pri svojich odhadoch vychádza, ako aj možný stupeň neistoty a rozsah odhadov odrážajúci neistotu merania. |
Požiadavka na zverejňovanie E2-5 – Látky vzbudzujúce obavy a látky vzbudzujúce veľmi veľké obavy
32. |
Podnik zverejní informáciu o produkcii, využívaní, distribúcii, komercializácii a dovoze/vývoze látok vzbudzujúcich obavy a látok vzbudzujúcich veľmi veľké obavy, či už prítomných samostatne, v zmesiach alebo vo výrobkoch. |
33. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť vplyv podniku na zdravie a životné prostredie prostredníctvom samotných látok vzbudzujúcich obavy a látok vzbudzujúcich veľmi veľké obavy. Zároveň je cieľom umožniť pochopiť významné riziká a príležitosti podniku vrátane expozície týmto látkam a rizík vyplývajúcich zo zmien právnych predpisov. |
34. |
Zverejnenie požadované podľa odseku 32 zahŕňa celkové množstvá látok vzbudzujúcich obavy, ktoré sa produkujú alebo využívajú počas výroby alebo ktoré sa obstarávajú, a celkové množstvá látok vzbudzujúcich obavy, ktoré opúšťajú zariadenia podniku v podobe emisií, výrobkov alebo ako súčasť výrobkov alebo služieb, rozdelené podľa hlavných tried nebezpečnosti látok vzbudzujúcich obavy. |
35. |
Informácie pre látky vzbudzujúce veľmi veľké obavy predloží podnik samostatne. |
Požiadavka na zverejňovanie E2-6 – Očakávané finančné vplyvy v dôsledku významných rizík a príležitostí súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia
36. |
Podnik zverejní očakávané finančné vplyvy významných rizík a príležitostí týkajúcich sa znečisťovania životného prostredia. |
37. |
Informácie požadované podľa odseku 36 sú doplnením informácií o súčasných finančných vplyvoch na finančnú situáciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky podniku počas obdobia vykazovania, ktoré sa vyžadujú podľa ESRS 2 SBM-3 odseku 48 písm. d). |
38. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je objasniť:
|
39. |
Toto zverejnenie obsahuje:
|
40. |
Informácie predložené na základe odseku 38 písm. a) zahŕňajú:
|
41. |
Podnik zverejní všetky relevantné kontextové informácie vrátane opisu významných incidentov a depozitov, pri ktorých malo znečistenie negatívny vplyv na životné prostredie a/alebo sa očakáva, že bude mať negatívny vplyv na finančné peňažné toky podniku, jeho finančnú situáciu a finančnú výkonnosť v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom časovom horizonte. |
Dodatok A
Požiadavky na uplatňovanie
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS E2. Podporuje uplatňovanie požiadaviek na zverejňovanie stanovených v tomto štandarde a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu.
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia
AR 1. |
Pri vykonávaní posúdenia významnosti environmentálnych podtém podnik posúdi významnosť znečistenia v rámci svojich vlastných činností a upstreamovej a downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca a môže zohľadniť štyri ďalej uvedené fázy, známe aj ako prístup LEAP:
|
AR 2. |
Posúdenie významnosti v rámci ESRS E2 zodpovedá prvým trom fázam prístupu LEAP. Štvrtá fáza sa vzťahuje na výsledok tohto procesu. |
AR 3. |
V rámci postupu na posúdenie významnosti vplyvov, závislostí, rizík a príležitostí sa zohľadnia ustanovenia ESRS 2 IRO-1 Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí a IRO-2 Požiadavky na zverejňovanie v štandardoch ESRS, na ktoré sa vzťahuje vyhlásenie podniku o udržateľnosti. |
AR 4. |
Medzi podtémy, na ktoré sa vzťahuje posúdenie významnosti v rámci ESRS E2, patria:
|
AR 5. |
Podnik vo fáze 1 s cieľom lokalizovať, kde v rámci jeho vlastných činností a upstreamovej a downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca dochádza k interakcii s prírodou, môže zohľadniť:
|
AR 6. |
Fáza 2 sa týka hodnotenia vplyvov a závislostí podnikom pre každú významnú lokalitu alebo sektor/obchodnú jednotku, a to aj prostredníctvom posúdenia závažnosti a pravdepodobnosti vplyvov na životné prostredie a ľudské zdravie. |
AR 7. |
S cieľom posúdiť významné riziká a príležitosti na základe výsledkov fáz 1 a 2 môže podnik vo fáze 3:
|
AR 8. |
Na účely posúdenia významnosti môže podnik zohľadniť odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/2279 týkajúce sa používania metód environmentálnej stopy na meranie a oznamovanie environmentálnych vlastností produktov a environmentálneho správania organizácií počas ich životného cyklu. |
AR 9. |
Pri poskytovaní informácií o svojom posúdení významnosti podnik zohľadní:
|
Požiadavka na zverejňovanie E2-1 – Politiky týkajúce sa znečisťovania životného prostredia
AR 10. |
Politiky opísané v rámci tejto požiadavky na zverejňovanie môžu byť začlenené do širších politík v oblastiach životného prostredia alebo udržateľnosti, ktoré sa vzťahujú na rôzne podtémy. |
AR 11. |
Súčasťou opisu politík musia byť informácie o zahrnutej (-ých) znečisťujúcej (-ich) alebo chemickej (-ých) látke (-ach). |
AR 12. |
Pri zverejňovaní informácií podľa odseku 11 môže podnik zahrnúť kontextové informácie o vzťahoch medzi jeho vykonávanými politikami a o tom, ako môžu prispieť k akčnému plánu EÚ „Dosahovanie nulového znečisťovania ovzdušia, vody a pôdy“, s uvedením napríklad týchto prvkov:
|
Požiadavka na zverejňovanie E2-2 – Opatrenia a zdroje v súvislosti so znečisťovaním životného prostredia
AR 13. |
Ak sa opatrenia podniku vzťahujú aj na zapojenie upstreamovej alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca, podnik poskytne informácie o druhoch opatrení, v ktorých sa zohľadňujú tieto zapojenia. |
AR 14. |
Pri posudzovaní zdrojov môžu byť príkladom prevádzkových výdavkov investície do výskumu a vývoja s cieľom inovovať a vyvíjať bezpečné a udržateľné alternatívy k používaniu látok vzbudzujúcich obavy alebo znížiť emisie vo výrobnom procese. |
AR 15. |
Ak je to relevantné na dosiahnutie cieľov a cieľových hodnôt v rámci jeho politiky súvisiacej so znečisťovaním životného prostredia, podnik môže poskytnúť informácie o akčných plánoch na úrovni lokality. |
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie E2-3 – Cieľové hodnoty týkajúce sa znečisťovania životného prostredia
AR 16. |
Ak sa podnik pri stanovovaní cieľových hodnôt odvoláva na ekologické prahové hodnoty, môže sa odvolať na usmernenie, ktoré v rámci svojho predbežného usmernenia [Initial Guidance for Business (Prvotné usmernenie pre podniky), september 2020] poskytla iniciatíva Science-Based Targets Initiative for Nature (Iniciatíva pre vedecky podložené ciele v oblasti ochrany prírody, SBTN), alebo na akékoľvek iné usmernenie s vedecky uznanou metodikou, ktoré umožňuje stanoviť vedecky podložené cieľové hodnoty na základe určenia ekologických prahových hodnôt a prípadne pridelenia pre jednotlivé subjekty. Ekologické prahové hodnoty môžu byť stanovené na miestnej, vnútroštátnej a/alebo globálnej úrovni. |
AR 17. |
Podnik môže spresniť, či sa cieľová hodnota zameriava na riešenie nedostatkov súvisiacich s kritériami významného prispievania na prevenciu a kontrolu znečisťovania vymedzenými v delegovaných aktoch prijatých podľa článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2020/852. Ak nie sú splnené kritériá zásady „výrazne nenarušiť“ na prevenciu a kontrolu znečisťovania vymedzené v delegovaných aktoch prijatých podľa článku 10 ods. 3, článku 11 ods. 3, článku 12 ods. 2, článku 13 ods. 2 a článku 15 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2020/852, podnik môže spresniť, či sa cieľová hodnota zameriava na riešenie nedostatkov súvisiacich s uvedenými kritériami zásady „výrazne nenarušiť“. |
AR 18. |
Podnik môže poskytnúť informácie o cieľových hodnotách stanovených na úrovni lokality, ak je to relevantné na podporu ním prijatých politík. |
AR 19. |
Cieľové hodnoty sa môžu vzťahovať na vlastné činnosti podniku a/alebo jeho hodnotový reťazec. |
Požiadavka na zverejňovanie E2-4 – Znečisťovanie ovzdušia, vody a pôdy
AR 20. |
Do informácií, ktoré sa majú poskytnúť o mikroplastoch podľa odseku 28 písm. b), sa zahrnú mikroplasty, ktoré boli vyprodukované alebo využité počas výrobných procesov alebo ktoré sa obstarávajú, a ktoré opúšťajú zariadenia podniku v podobe emisií, výrobkov alebo ako súčasť výrobkov alebo služieb. Mikroplasty môžu vznikať neúmyselne pri opotrebovaní väčších kusov plastov, ako sú pneumatiky automobilov alebo syntetické textílie, alebo sa môžu vyrábať zámerne a pridávať sa do výrobkov na špecifické účely (napr. exfoliačné guľôčky v pleťových alebo telových peelingoch). |
AR 21. |
Objem znečisťujúcich látok sa uvedie v primeraných jednotkách hmotnosti, napríklad v tonách alebo kilogramoch. |
AR 22. |
Informácie požadované na základe tejto požiadavky na zverejňovanie sa poskytnú na úrovni vykazujúceho podniku. Podnik však môže zverejniť aj ďalšie rozčlenenie vrátane informácií na úrovni lokalít alebo rozčlenenie jeho emisií podľa druhu zdroja, sektora alebo geografickej oblasti. |
AR 23. |
Pri poskytovaní kontextových informácií o emisiách môže podnik zohľadniť:
|
AR 24. |
Informácie poskytnuté v zmysle tejto požiadavky na zverejňovanie môžu odkazovať na informácie, ktoré je už podnik povinný oznamovať na základe iných existujúcich právnych predpisov (t. j. IED, E- PRTR atď.). |
AR 25. |
Ak sa na činnosti podniku vzťahuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách (IED) (67) a príslušné referenčné dokumenty o najlepších dostupných technikách (BREF), bez ohľadu na to, či k činnosti dochádza v rámci Európskej únie alebo mimo nej, podnik môže zverejniť tieto doplňujúce informácie:
|
Metodiky
AR 26. |
Pri poskytovaní informácií o znečisťujúcich látkach podnik zohľadní prístupy na vyčíslenie v tomto poradí priorít:
|
AR 27. |
Pokiaľ ide o zverejňovanie metodík, ako sa vyžaduje v odseku 30, podnik zohľadní:
|
Požiadavka na zverejňovanie E2-5 – Látky vzbudzujúce obavy a látky vzbudzujúce veľmi veľké obavy
Zoznam látok, ktoré je potrebné vziať do úvahy
AR 28. |
Aby boli tieto informácie úplné, zahrnú sa sem látky z vlastnej činnosti podniku, ako aj obstarané látky (napr. obsiahnuté v zložkách, polovýrobkoch alebo konečnom výrobku). |
AR 29. |
Objem znečisťujúcich látok sa uvedie v jednotkách hmotnosti, napríklad tonách alebo kilogramoch či iných jednotkách hmotnosti primeraných objemu a druhu uvoľňovaných znečisťujúcich látok. |
Kontextové informácie
AR 30. |
Informácie poskytnuté v zmysle tejto požiadavky na zverejňovanie môžu odkazovať na informácie, ktoré je už podnik povinný oznamovať na základe iných existujúcich právnych predpisov (t. j. smernice 2010/75/EÚ, nariadenia (ES) č. 166/2006 „E-PRTR“ atď.). |
Požiadavka na zverejňovanie E2-6 – Očakávané finančné vplyvy v dôsledku významných rizík a príležitostí súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia
AR 31. |
Do prevádzkových a kapitálových výdavkov súvisiacich s incidentmi a depozitmi sa môžu zahrnúť napríklad:
|
AR 32. |
Incidenty môžu zahŕňať napríklad prerušenia výroby, či už vyplývajúce z dodávateľského reťazca, a/alebo z vlastnej prevádzky, ktoré viedli k znečisteniu životného prostredia. |
AR 33. |
Podnik môže zahrnúť posúdenie svojich súvisiacich výrobkov a služieb, ktoré sú ohrozené v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom časovom horizonte, s vysvetlením, ako sú tieto časové horizonty vymedzené, ako sa odhadujú finančné sumy a aké základné predpoklady sa uplatňujú. |
AR 34. |
Vyčíslenie očakávaných finančných vplyvov v peňažnom vyjadrení v súlade s odsekom 38 písm. a) môže byť jednotlivá suma alebo rozpätie. |
ESRS E3
VODNÉ A MORSKÉ ZDROJE
OBSAH
Cieľ
Interakcia s inými ESRS
Požiadavky na zverejňovanie
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa vodných a morských zdrojov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E3-1 – Politiky týkajúce sa vodných a morských zdrojov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E3-2 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s vodnými a morskými zdrojmi |
Metriky a cieľové hodnoty
– |
Požiadavka na zverejňovanie E3-3 – Cieľové hodnoty týkajúce sa vodných a morských zdrojov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E3-4 – Spotreba vody |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E3-5 – Očakávané finančné vplyvy v dôsledku vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s vodnými a morskými zdrojmi |
Dodatok A: |
Požiadavky na uplatňovanie |
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa vodných a morských zdrojov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E3-1 – Politiky týkajúce sa vodných a morských zdrojov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E3-2 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s politikami týkajúcimi sa vodných a morských zdrojov |
Metriky a cieľové hodnoty
– |
Požiadavka na zverejňovanie E3-3 – Cieľové hodnoty týkajúce sa vodných a morských zdrojov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E3-4 – Spotreba vody |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E3-5 – Očakávané finančné vplyvy v dôsledku rizík a príležitostí súvisiacich s vodnými a morskými zdrojmi |
Cieľ
1. |
Cieľom tohto štandardu je špecifikovať požiadavky na zverejňovanie, ktoré umožnia používateľom vyhlásenia o udržateľnosti porozumieť:
|
2. |
V tomto štandarde sa stanovujú požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa vodných a morských zdrojov. Pokiaľ ide o „vodu“, tento štandard sa týka povrchovej vody a podzemnej vody. Zahŕňa požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa spotreby vody v rámci činností, výrobkov a služieb podniku, ako aj súvisiacich informácií o odbere vody a vypúšťaní vody. |
3. |
Pokiaľ ide o morské zdroje, tento štandard sa vzťahuje na ťažbu a využívanie týchto zdrojov a súvisiace hospodárske činnosti. |
Interakcia s inými ESRS
4. |
Téma vodných a morských zdrojov úzko súvisí s ďalšími environmentálnymi podtémami, ako sú zmena klímy, znečisťovanie životného prostredia, biodiverzita a obehové hospodárstvo. Na účely poskytnutia komplexného prehľadu toho, čo by mohlo byť podstatné pre vodné a morské zdroje, sú preto príslušné požiadavky na zverejňovanie zahrnuté v ďalších ESRS, a to:
|
5. |
Vplyv podniku na vodné a morské zdroje ovplyvňuje ľudí aj spoločenstvá. Významné negatívne vplyvy na ovplyvnené spoločenstvá v dôsledku vplyvov súvisiacich s vodnými a morskými zdrojmi, ktoré možno pripísať podniku, sú zahrnuté v ESRS S3 Ovplyvnené spoločenstvá. |
6. |
Tento štandard by sa mal vykladať v spojení s ESRS 1 Všeobecné požiadavky a ESRS 2 Všeobecné zverejnenia. |
Požiadavky na zverejňovanie
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
7. |
Požiadavky tohto oddielu by sa mali vykladať a vykazovať v spojení s požiadavkami požadovanými podľa ESRS 2, kapitoly 4 Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí. |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa vodných a morských zdrojov
8. |
Podnik opíše postup na identifikáciu významných vplyvov, rizík a príležitostí a poskytne informácie týkajúce sa:
|
Požiadavka na zverejňovanie E3-1 – Politiky týkajúce sa vodných a morských zdrojov
9. |
Podnik opíše svoje politiky prijaté na riadenie svojich významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s vodnými a morskými zdrojmi (72). |
10. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť rozsah, v akom má podnik zavedené politiky, ktorými rieši identifikovanie, posudzovanie, riadenie a/alebo nápravu svojich významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s vodnými a morskými zdrojmi. |
11. |
Pri zverejňovaní požadovanom v odseku 9 sa zahrnú informácie o politikách, ktoré má podnik zavedené na riadenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s vodnými a morskými zdrojmi v súlade s ESRS 2 MDR-P Politiky prijaté na účely riadenia významných aspektov udržateľnosti. |
12. |
Podnik uvedie, či a ako sa jeho politikami riešia tieto záležitosti, ak sú významné:
|
Požiadavka na zverejňovanie E3-2 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s vodnými a morskými zdrojmi
15. |
Podnik zverejní svoje opatrenia týkajúce sa vodných a morských zdrojov a zdroje pridelené na ich vykonávanie. |
16. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť kľúčové opatrenia prijaté a plánované v záujme dosiahnutia cieľov a cieľových hodnôt politík súvisiacich s vodnými a morskými zdrojmi. |
17. |
Opis kľúčových opatrení a zdrojov sa riadi zásadami vymedzeným v ESRS 2 MDR-A Opatrenia a zdroje v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti. Okrem ESRS 2 MDR-A môže podnik spresniť, do ktorej úrovne hierarchie zmierňovania vplyvov opatrenie a |
18. |
Zdroje možno prideliť na tieto účely:
|
19. |
Podnik uvedie opatrenia a zdroje vo vzťahu k oblastiam s vodným rizikom vrátane území s veľkým vodným stresom. |
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie E3-3 – Cieľové hodnoty týkajúce sa vodných a morských zdrojov
20. |
Podnik zverejní cieľové hodnoty súvisiace s vodnými a morskými zdrojmi, ktoré si stanovil. |
21. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumieť cieľovým hodnotám, ktoré podnik prijal na podporu svojich politík týkajúcich sa vodných a morských zdrojov a riešenie svojich významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s vodnými a morskými zdrojmi. |
22. |
Opis cieľových hodnôt obsahuje požiadavky na informácie vymedzené v ESRS 2 MDR-T Sledovanie účinnosti politík a opatrení prostredníctvom cieľových hodnôt. |
23. |
Vo zverejňovaní požadovanom podľa odseku 20 sa uvedie, či a akým spôsobom sa jeho cieľové hodnoty týkajú:
|
24. |
Podnik môže okrem ESRS 2 MDR-T upresniť, či sa pri stanovovaní cieľových hodnôt zohľadnili ekologické prahové hodnoty a pridelenia pre jednotlivé subjekty. Ak áno, podnik môže uviesť:
|
25. |
Podnik v rámci kontextových informácií uvedie, či cieľové hodnoty, ktoré si stanovil a predložil, sú povinné (požadované na základe právnych predpisov) alebo dobrovoľné. |
Požiadavka na zverejňovanie E3-4 – Spotreba vody
26. |
Podnik zverejní informácie o svojej výkonnosti v oblasti spotreby vody týkajúcej sa jeho významných vplyvov, rizík a príležitostí. |
27. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je objasniť spotrebu vody podniku a akýkoľvek pokrok podniku vo vzťahu k jeho cieľovým hodnotám. |
28. |
Zverejňovanie požadované podľa odseku 26 sa týka vlastných činností a zahŕňa:
|
29. |
Podnik poskytne informácie o svojej intenzite vody: celkovú spotrebu vody v rámci jeho vlastných činností v m3 pripadajúcu na čisté príjmy vo výške milión EUR (76). |
Požiadavka na zverejňovanie E3-5 – Očakávané finančné vplyvy v dôsledku významných rizík a príležitostí týkajúcich sa vodných a morských zdrojov
30. |
Podnik zverejní očakávané finančné vplyvy významných rizík a príležitostí týkajúcich sa vodných a morských zdrojov. |
31. |
Informácie požadované podľa odseku 30 sú doplnením informácií o súčasných finančných vplyvoch na finančnú situáciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky subjektu počas obdobia vykazovania, ktoré sa vyžadujú podľa ESRS 2 SBM-3 odseku 48 písm. d). |
32. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je objasniť:
|
33. |
Toto zverejnenie obsahuje:
|
Dodatok A
Požiadavky na uplatňovanie
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS E3. Podporuje uplatňovanie požiadaviek na zverejňovanie stanovených v tomto štandarde a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu.
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa vodných a morských zdrojov
AR 1. |
Pri vykonávaní posúdenia významnosti environmentálnych podtém podnik posúdi významnosť vodných a morských zdrojov v rámci svojich vlastných činností a upstreamovej a downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca a môže zohľadniť štyri ďalej uvedené fázy, známe aj ako prístup LEAP:
|
AR 2. |
Posúdenie významnosti v rámci ESRS E3 zodpovedá prvým trom fázam tohto prístupu LEAP, pričom štvrtá fáza sa zaoberá výsledkom procesu. |
AR 3. |
V rámci postupov na posúdenie významnosti vplyvov, rizík a príležitostí sa zohľadňujú ustanovenia v ESRS 2 IRO-1 Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí a IRO-2 Požiadavky na zverejňovanie v štandardoch ESRS, na ktoré sa vzťahuje vyhlásenie podniku o udržateľnosti. |
AR 4. |
Medzi podtémy týkajúce sa vodných a morských zdrojov, na ktoré sa vzťahuje posúdenie významnosti, patrí:
|
AR 5. |
Podnik vo fáze 1 s cieľom lokalizovať oblasti s vodným rizikom a oblasti, v ktorých dochádza k interakcii s morskými zdrojmi, ktorá by mohla viesť k významným vplyvom a závislostiam, v rámci vlastných činností a upstreamovej a downstreamovej časti celého hodnotového reťazca, môže zohľadniť:
|
AR 6. |
Podnik zohľadní povodia riek ako relevantnú úroveň pre posúdenie lokalít a kombinuje tento prístup s posúdením operačného rizika svojich zariadení a zariadení dodávateľov s významnými vplyvmi a rizikami. |
AR 7. |
Podnik zohľadní kritériá na vymedzenie stavu vodných útvarov podľa príslušných príloh k smernici 2000/60/ES (rámcová smernica o vode), ako aj podľa usmerňovacích dokumentov poskytnutých na vykonávanie rámcovej smernice o vode. Zoznam usmerňovacích dokumentov je k dispozícii prostredníctvom domovskej stránky Európskej komisie venovanej životnému prostrediu. |
AR 8. |
S cieľom vyhodnotiť vplyvy a závislosti pre každú prioritnú lokalitu identifikovanú podľa AR 5 môže podnik vo fáze 2:
|
AR 9. |
Pokiaľ ide o identifikáciu závislostí súvisiacich s vodnými a morskými zdrojmi, podnik môže využiť medzinárodné klasifikácie, ako je spoločná medzinárodná klasifikácia ekosystémových služieb (CICES). |
AR 10. |
Podnik pri identifikácii svojich závislostí súvisiacich s morskými zdrojmi zohľadní, či závisí od kľúčových komodít súvisiacich s morskými zdrojmi, medzi ktoré okrem iného patria štrky a morské potravinové výrobky. |
AR 11. |
Morské zdroje sú vymedzené podľa ich použitia ľudskými spoločenstvami a musia sa zohľadniť vo vzťahu k tlakom, ktoré sa ne vyvíjajú. Niektoré z ukazovateľov tlaku sa uvádzajú v iných ESRS, najmä mikroplasty a emisie do vody v rámci ESRS E2 a plastový odpad v rámci ESRS E5. |
AR 12. |
Príkladmi závislostí od morských zdrojov, ktoré podnik môže zohľadniť, sú:
|
AR 13. |
S cieľom posúdiť významné riziká a príležitosti na základe výsledkov fáz 1 a 2 môže podnik vo fáze 3:
|
AR 14. |
Podnik môže využiť zhromažďovanie primárnych, sekundárnych alebo modelovaných údajov alebo iné relevantné prístupy na posúdenie významných vplyvov, závislostí, rizík a príležitostí, a to vrátane odporúčania Komisie (EÚ) 2021/2279 týkajúceho sa používania metód environmentálnej stopy na meranie a oznamovanie environmentálnych vlastností produktov a environmentálneho správania organizácií počas ich životného cyklu (príloha I – environmentálna stopa výrobku; príloha III – environmentálna stopa organizácie). |
AR 15. |
Podnik pri poskytovaní informácií o výsledku posúdenia významnosti zohľadní:
|
Požiadavka na zverejňovanie E3-1 – Politiky týkajúce sa vodných a morských zdrojov
AR 16. |
Politiky opísané v rámci tejto požiadavky na zverejňovanie môžu byť začlenené do širších politík v oblastiach životného prostredia alebo udržateľnosti, ktoré sa vzťahujú na rôzne podtémy. |
AR 17. |
Podnik môže pri zverejňovaní informácií podľa odseku 9 zverejniť, či jeho politiky:
|
AR 18. |
Podnik môže zároveň zverejniť informácie o politikách, ktoré:
|
Požiadavka na zverejňovanie E3-2 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s politikami týkajúcimi sa vodných a morských zdrojov
AR 19. |
Podnik pri zverejňovaní informácií požadovaných podľa odseku 15 zohľadní opatrenia alebo akčné plány, ktoré prispievajú k riešeniu identifikovaných významných vplyvov, rizík a príležitostí. Užitočné usmernenie poskytuje Aliancia pre vodné hospodárstvo (AWS). |
AR 20. |
Vzhľadom na to, že vodné a morské zdroje sú spoločným bohatstvom, ktoré si môže vyžadovať kolektívne opatrenia alebo akčné plány so zapojením iných zainteresovaných strán, podnik môže poskytnúť informácie o týchto špecifických kolektívnych opatreniach vrátane informácií o iných stranách (konkurenti, dodávatelia, maloobchodníci, zákazníci, iní obchodní partneri, miestne komunity a orgány, vládne agentúry atď.) a špecifické informácie o projekte, jeho konkrétnom príspevku, jeho sponzoroch a iných účastníkoch. |
AR 21. |
Podnik môže pri poskytovaní informácií o kapitálových výdavkoch zohľadniť výdavky súvisiace napríklad s obnovou drenáže dažďovej vody, vodovodmi alebo so strojovými zariadeniami používané na výrobu nových výrobkov s nižším využívaním vody. |
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie E3-3 – Cieľové hodnoty týkajúce sa vodných a morských zdrojov
AR 22. |
Ak podnik pri stanovovaní cieľových hodnôt odkazuje na ekologické prahové hodnoty, môže využiť usmernenie, ktoré Iniciatíva vedecky podložených cieľových hodnôt pre prírodu (SBTN) poskytla vo svojom priebežnom usmernení [Initial Guidance for Business (Prvotné usmernenie pre podniky, september 2020)]. Zároveň môže využiť každé iné usmernenie s vedecky uznávanou metodikou, ktorá umožňuje stanovenie vedecky podložených cieľových hodnôt prostredníctvom identifikácie ekologických prahových hodnôt a prípadne pridelení pre jednotlivé organizácie. Ekologické prahové hodnoty môžu byť stanovené na miestnej, vnútroštátnej a/alebo globálnej úrovni. |
AR 23. |
Podnik môže poskytnúť cieľové hodnoty, ktoré sa týkajú:
|
AR 24. |
Ak podnik poskytne cieľové hodnoty o odberoch, môže zahrnúť odber vody zo znečistených pôd a hydrologického kolektora, ako aj odobranú a čistenú vodu na účely sanácie. |
AR 25. |
Ak podnik poskytne cieľové hodnoty o vypúšťaní, môže zahrnúť vypúšťanie vody do podzemnej vody, ako je spätná injektáž do hydrologického kolektora, alebo vodu vracajúcu sa do zdroja podzemnej vody prostredníctvom trativodov a priehlbín. |
AR 26. |
Cieľové hodnoty sa môžu vzťahovať na vlastné činnosti a/alebo upstreamovú a downstreamovú časť hodnotového reťazca. |
AR 27. |
Podnik môže spresniť, či sa cieľová hodnota zameriava na riešenie nedostatkov súvisiacich s kritériami významného prispievania na vodné a morské zdroje vymedzenými v delegovaných aktoch Komisie prijatých podľa článku 12 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2020/852. Ak nie sú splnené kritériá zásady „výrazne nenarušiť“ na vodné a morské zdroje vymedzené v delegovaných aktoch prijatých podľa článku 10 ods. 3, článku 11 ods. 3, článku 13 ods. 2, článku 14 ods. 2 a článku 15 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2020/852, podnik môže spresniť, či sa cieľová hodnota zameriava na riešenie nedostatkov súvisiacich s uvedenými kritériami zásady „výrazne nenarušiť“. |
Požiadavka na zverejňovanie E3-4 – Spotreba vody
AR 28. |
Podnik môže pôsobiť v rôznych oblastiach s vodným rizikom. Podnik pri zverejňovaní informácií podľa odseku 28 písm. b) zahrnie takéto informácie len pre tie oblasti, ktoré boli identifikované ako významné v súlade s ESRS 2 IRO-1 a ESRS 2 SBM-3. |
AR 29. |
Podnik pri zverejňovaní kontextových informácií o výkonnosti v oblasti spotreby vody požadovanom v odseku 26 vysvetlí metodiky výpočtu a konkrétnejšie podiel opatrenia získaný na základe priameho merania, odberu vzoriek a extrapolácie alebo podľa najlepších odhadov. |
AR 30. |
Podnik môže poskytnúť informácie aj na základe iného členenia (t. j. podľa odvetvia alebo segmentov). |
AR 31. |
Podnik môže pri zverejňovaní informácií požadovaných v odseku 29 poskytnúť dodatočné miery intenzity založené na iných menovateľoch. |
AR 32. |
Podnik môže zároveň poskytnúť informácie o svojich odberoch vody a vypúšťaní vody. |
Požiadavka na zverejňovanie E3-5 – Očakávané finančné vplyvy v dôsledku významných rizík a príležitostí týkajúcich sa vodných a morských zdrojov
AR 33. |
Podnik môže zahrnúť posúdenie svojich súvisiacich výrobkov a služieb, ktoré sú ohrozené v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom časovom horizonte, s vysvetlením, ako sú tieto časové horizonty vymedzené, ako sa odhadujú finančné sumy a aké základné predpoklady sa uplatňujú. |
AR 34. |
Kvantifikácia očakávaných finančných vplyvov v peňažnom vyjadrení podľa odseku 39 písm. a) môže byť jednotlivá suma alebo rozpätie. |
ESRS E4
BIODIVERZITA A EKOSYSTÉMY
OBSAH
Cieľ
Interakcia s inými ESRS
Požiadavky na zverejňovanie
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Stratégia
– |
Požiadavka na zverejňovanie E4-1 – Plán transformácie a zohľadnenie biodiverzity a ekosystémov v stratégii a obchodnom modeli |
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa biodiverzity a ekosystému |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E4-2 – Politiky týkajúce sa biodiverzity a ekosystémov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E4-3 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s biodiverzitou a ekosystémami |
Metriky a cieľové hodnoty
– |
Požiadavka na zverejňovanie E4-4 – Cieľové hodnoty týkajúce sa biodiverzity a ekosystémov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E4-5 – Metriky vplyvu týkajúce sa zmeny biodiverzity a ekosystémov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E4-6 – Očakávané finančné vplyvy rizík a príležitostí týkajúcich sa biodiverzity a ekosystému |
Dodatok A: |
Požiadavky na uplatňovanie |
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
– |
Požiadavka na zverejňovanie E4-1 – Plán transformácie a zohľadnenie biodiverzity a ekosystémov v stratégii a obchodnom modeli |
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa biodiverzity a ekosystému |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E4-2 – Politiky týkajúce sa biodiverzity a ekosystémov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E4-3 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s biodiverzitou a ekosystémami |
Metriky a cieľové hodnoty
– |
Požiadavka na zverejňovanie E4-4 – Cieľové hodnoty týkajúce sa biodiverzity a ekosystémov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E4-5 – Metriky vplyvu týkajúce sa zmeny biodiverzity a ekosystémov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E4-6 – Očakávané finančné vplyvy rizík a príležitostí týkajúcich sa biodiverzity a ekosystému |
Cieľ
1. |
Cieľom tohto štandardu je špecifikovať požiadavky na zverejňovanie, ktoré umožnia používateľom vyhlásenia o udržateľnosti porozumieť:
|
2. |
Týmto štandardom sa stanovujú požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa vzťahu podniku k suchozemským, sladkovodným a morským biotopom, ekosystémom a populáciám súvisiacich druhov fauny a flóry vrátane rozmanitosti v rámci druhu, medzi druhmi a medzi ekosystémami a ich vzájomného prepojenia s pôvodným obyvateľstvom a inými ovplyvnenými spoločenstvami. |
3. |
Pojmy „biodiverzita“ a „biologická diverzita“ označujú variabilitu medzi živými organizmami z akéhokoľvek zdroja vrátane, okrem iného, suchozemských, sladkovodných, morských a iných vodných ekosystémov a ekologických komplexov, ktorých sú súčasťou. |
Interakcia s inými ESRS
4. |
„Biodiverzita a ekosystémy“ úzko súvisia s inými environmentálnymi záležitosťami. Hlavnými priamymi faktormi zmeny biodiverzity a ekosystémov sú zmena klímy, znečisťovanie životného prostredia, zmena využívania krajiny, zmena využívania sladkej vody a zmena využívania mora, priame využívanie organizmov a invázne nepôvodné druhy. Tento štandard sa vzťahuje na tieto faktory s výnimkou zmeny klímy (zaoberá sa ňou ESRS E1) a znečisťovania životného prostredia (zaoberá sa ním ESRS E2). |
5. |
Na účely získania komplexného porozumenia významným vplyvom a závislostiam vo vzťahu k biodiverzite a ekosystémom by sa mali požiadavky na zverejňovanie iných environmentálnych ESRS chápať a vykladať v spojení so špecifickými požiadavkami na zverejňovanie tohto štandardu. Príslušnými požiadavkami na zverejňovanie, ktorými sa zaoberajú iné environmentálne ESRS, sú:
|
6. |
Vplyvy podniku na biodiverzitu a ekosystémy ovplyvňujú ľudí a spoločenstvá. Podnik pri vykazovaní významných negatívnych vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá vyplývajúce zo zmeny biodiverzity a ekosystému podľa ESRS E4 zohľadní požiadavky ESRS S3 Ovplyvnené spoločenstvá. |
7. |
Tento štandard by sa mal vykladať v spojení s ESRS 1 Všeobecné požiadavky a ESRS 2 Všeobecné zverejnenia. |
Požiadavky na zverejňovanie
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
8. |
Požiadavky uvedené v tomto oddiele sa vykladajú v spojení so zverejňovaním informácií požadovaným na základe ESRS 2 v kapitole 2, Správa a riadenie, kapitole 3, Stratégia a kapitole 4, Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí. |
9. |
Výsledné zverejňovanie by sa malo predložiť spolu so zverejňovaním požadovaným podľa ESRS 2 s výnimkou ESRS 2 SBM-3, v prípade ktorého má podnik možnosť predložiť zverejňovanie spoločne s tematickými zverejneniami. |
10. |
Tento štandard zahŕňa okrem požiadaviek v ESRS 2 aj tematickú požiadavku na zverejňovanie E4-1 Plán transformácie a zohľadnenie biodiverzity a ekosystémov v stratégii a obchodnom modeli. |
Stratégia
Požiadavka na zverejňovanie E4-1 – Plán transformácie a zohľadnenie biodiverzity a ekosystémov v stratégii a obchodnom modeli
11. |
Podnik zverejní spôsob, akým jeho vplyvy, závislosti, riziká a príležitosti týkajúce sa biodiverzity a ekosystémov vyplývajú z jeho stratégie a obchodného modelu a vedú k ich prispôsobeniu. |
12. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie odolnosti stratégie a obchodného modelu podniku vo vzťahu k biodiverzite a ekosystémom, ako aj kompatibility stratégie a obchodného modelu podniku, pokiaľ ide o príslušné miestne, vnútroštátne a globálne cieľové hodnoty verejnej politiky týkajúce sa biodiverzity a ekosystémov. |
13. |
Podnik opíše odolnosť svojej stratégie a obchodného modelu vo vzťahu k biodiverzite a ekosystémom. Tento opis obsahuje:
|
14. |
Ak podnik zverejní informácie uvedené v tejto požiadavke na zverejňovanie v rámci informácií požadovaných podľa ESRS 2 SBM-3, môže sa odvolať na informácie, ktoré zverejnil podľa ESRS 2 SBM-3. |
15. |
Podnik môže zverejniť svoj plán transformácie na zlepšenie a v konečnom dôsledku zosúladenie svojho obchodného modelu a stratégie s víziou globálneho rámca pre biodiverzitu po roku 2020 z Kchun-mingu a Montrealu a jeho príslušnými zámermi a cieľovými hodnotami, so stratégiou EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 a s dodržiavaním planetárnych medzí týkajúcich sa integrity biosféry a zmeny krajinného systému. |
Požiadavka na zverejňovanie SBM 3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a s obchodným modelom
16. |
Podnik zverejňuje:
|
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík, závislostí a príležitostí týkajúcich sa biodiverzity a ekosystému
17. |
Podnik opíše svoj postup na identifikáciu významných vplyvov, rizík, závislostí a príležitostí. Opis procesu obsahuje, či a akým spôsobom podnik:
|
18. |
Podnik môže zverejniť, či a akým spôsobom využil analýzu scenárov týkajúcu sa biodiverzity a ekosystémov na určovanie a posudzovanie významných rizík a príležitostí v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom časovom horizonte. Ak podnik takúto analýzu scenárov využil, môže zverejniť tieto informácie:
|
19. |
Podnik konkrétne zverejní:
|
Požiadavka na zverejňovanie E4-2 – Politiky týkajúce sa biodiverzity a ekosystémov
20. |
Podnik opíše politiky, ktoré prijal na účely riadenia svojich významných vplyvov, rizík, závislostí a príležitostí týkajúcich sa biodiverzity a ekosystémov. |
21. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie rozsahu, v akom má podnik zavedené politiky upravujúce identifikáciu, posudzovanie, riadenie a/alebo nápravu svojich významných vplyvov, závislostí, rizík a príležitostí súvisiacich s biodiverzitou a ekosystémami. |
22. |
Zverejňovanie požadované podľa odseku 20 obsahuje informácie o politikách, ktoré má podnik zavedené na riadenie svojich významných vplyvov, rizík, závislostí a príležitostí týkajúcich sa biodiverzity a ekosystémov v súlade s ESRS 2 MDR-P Politiky prijaté na účely riadenia významných aspektov udržateľnosti. |
23. |
Podnik okrem ustanovení ESRS 2 MDR-P opíše, či a akým spôsobom jeho politiky týkajúce sa biodiverzity a ekosystémov:
|
24. |
Podnik konkrétne zverejní, či prijal:
|
Požiadavka na zverejňovanie E4-3 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s biodiverzitou a ekosystémami
25. |
Podnik zverejní svoje opatrenia týkajúce sa biodiverzity a ekosystémov a zdroje pridelené na ich vykonávanie. |
26. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumenie kľúčovým opatreniam prijatým a plánovaným, ktoré významne prispievajú k dosahovaniu zámerov a cieľových hodnôt politiky súvisiacej s biodiverzitou a ekosystémami. |
27. |
Opis kľúčových opatrení a zdrojov sa riadi povinným obsahom vymedzeným v ESRS 2 MDR-A Opatrenia a zdroje v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti. |
28. |
Okrem toho podnik:
|
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie E4-4 – Cieľové hodnoty týkajúce sa biodiverzity a ekosystémov
29. |
Podnik zverejní cieľové hodnoty súvisiace s biodiverzitou a ekosystémami, ktoré si stanovil. |
30. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumenie cieľovým hodnotám, ktoré si podnik stanovil na podporu svojich politík týkajúcich sa biodiverzity a ekosystémov a riešenie príslušných významných vplyvov, závislostí, rizík a príležitostí. |
31. |
Opis cieľových hodnôt sa riadi povinným obsahom vymedzeným v ESRS 2 MDR-T Sledovanie účinnosti politík a opatrení prostredníctvom cieľových hodnôt. |
32. |
Zverejnenie požadované v odseku 29 zahŕňa tieto informácie:
|
Požiadavka na zverejňovanie E4-5 – Metriky vplyvu týkajúce sa zmeny biodiverzity a ekosystémov
33. |
Podnik vykazuje metriky týkajúce sa svojich významných vplyvov na biodiverzitu a ekosystémy. |
34. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumenie výkonnosti podnikov v porovnaní s identifikovanými vplyvmi, ktoré boli identifikované ako významné v posúdení významnosti týkajúcom sa zmeny biodiverzity a ekosystémov. |
35. |
Ak podnik identifikoval lokality nachádzajúce sa na území alebo v blízkosti oblastí citlivých z hľadiska biodiverzity, na ktoré má negatívny vplyv [pozri odsek 19 písm. a)], podnik zverejní počet a rozlohu (v hektároch) lokalít, ktoré vlastní, prenajíma alebo riadi na týchto chránených územiach či v kľúčových oblastiach biodiverzity alebo v ich blízkosti. |
36. |
Ak podnik identifikoval významné vplyvy, pokiaľ ide o zmenu využívania krajiny, alebo vplyvy týkajúce sa rozsahu a stavu ekosystémov, môže na základe posudzovania životného cyklu zverejniť aj svoje využívanie krajiny. |
37. |
Pokiaľ ide o údajové body uvedené v odsekoch 38 až 41, podnik zohľadní vlastné činnosti. |
38. |
Ak podnik dospel k záveru, že priamo prispieva k faktorom vplyvu zmeny využívania krajiny, zmeny využívania sladkej vody a/alebo zmeny využívania mora, vykazuje príslušné metriky. Podnik môže zverejniť metriky, ktorými sa meria:
|
39. |
Ak podnik dospel k záveru, že priamo prispieva k náhodnému alebo úmyselnému zavlečeniu inváznych nepôvodných druhov, podnik môže zverejniť metriky, ktoré používa na riadenie dráh zavlečenia a šírenia inváznych nepôvodných druhov, a riziká, ktoré tieto druhy predstavujú. |
40. |
Podnik môže, ak identifikoval významné vplyvy súvisiace so stavom druhov, vykázať metriky, ktoré považuje za relevantné. Podnik môže:
|
41. |
Podnik môže, ak identifikoval významné vplyvy týkajúce sa ekosystémov, zverejniť:
|
Požiadavka na zverejňovanie E4-6 – Očakávané finančné vplyvy významných rizík a príležitostí týkajúcich sa biodiverzity a ekosystému
42. |
Podnik zverejní očakávané finančné vplyvy významných rizík a príležitostí týkajúcich sa biodiverzity a ekosystému. |
43. |
Informácie požadované podľa odseku 42 sú doplnením informácií o súčasných finančných vplyvoch na finančnú situáciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky subjektu počas obdobia vykazovania, ktoré sa vyžadujú podľa ESRS 2 SBM-3 odseku 48 písm. d). |
44. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je objasniť:
|
45. |
Toto zverejnenie obsahuje:
|
Dodatok A
Požiadavky na uplatňovanie
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS E4. Podporuje uplatňovanie požiadaviek na zverejňovanie stanovených v tomto štandarde a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu.
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
Stratégia
Požiadavka na zverejňovanie E4-1 – Plán transformácie a zohľadnenie biodiverzity a ekosystémov v stratégii a obchodnom modeli
AR 1. |
V prípade zverejňovania plánu transformácie podnik môže:
|
AR 2. |
V prípade zverejňovania plánu transformácie môže podnik uplatniť napríklad tieto cieľové hodnoty stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030:
|
AR 3. |
Podnik môže pri zverejňovaní plánu transformácie uplatniť aj ciele udržateľného rozvoja, a to:
|
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa biodiverzity a ekosystému
AR 4. |
Posúdenie významnosti podľa ESRS E4 zahŕňa:
|
AR 5. |
Podnik pri posudzovaní významnosti vplyvov, závislostí, rizík a príležitostí zohľadní ustanovenia v ESRS 2 IRO-1 a ESRS 1, kapitola 3 Dvojitá významnosť ako základ pre zverejňovanie informácií o udržateľnosti, pričom opíše svoje zistenia. |
AR 6. |
Podnik posúdi významnosť biodiverzity a ekosystémov v rámci vlastných činností a upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca, pričom môže svoje posúdenie významnosti vykonať v súlade s prvými troma fázami prístupu LEAP: lokalizovať (požiadavka AR 7), vyhodnotiť (požiadavka AR 8) a posúdiť (požiadavka AR 9). |
AR 7. |
Fáza 1 sa týka lokalizácie príslušných lokalít, pokiaľ ide o ich interakciu s biodiverzitou a ekosystémami. Podnik na identifikáciu týchto príslušných lokalít môže:
|
AR 8. |
Vo fáze 2 a s cieľom zhodnotiť skutočné alebo potenciálne vplyvy príslušných lokalít na biodiverzitu a ekosystémy a závislostí od nich môže podnik:
|
AR 9. |
Vo fáze 3 a s cieľom zhodnotiť významné riziká a príležitosti na základe výsledkov fáz 1 a 2 môže podnik zvážiť tieto kategórie:
Prezentácia informácií: |
AR 10. |
Podnik môže zohľadniť tieto tabuľky na zjednodušenie svojho posúdenia významnosti významných lokalít identifikovaných na základe požiadavky AR 7:
Podnik môže vo vzťahu k požiadavke AR 7 písm. e) zohľadniť túto tabuľku:
|
Požiadavka na zverejňovanie E4-2 – Politiky týkajúce sa biodiverzity a ekosystémov
AR 11. |
Politiky opísané v rámci tejto požiadavky na zverejňovanie môžu byť začlenené do širších politík v oblastiach životného prostredia alebo udržateľnosti, ktoré sa vzťahujú na rôzne podtémy. |
AR 12. |
Podnik môže zároveň poskytnúť informácie o spôsobe, akým sa v tejto politike odvoláva na výrobu, získavanie alebo spotrebu surovín, a najmä o spôsobe, akým:
|
AR 13. |
Podnik môže zverejniť prepojenia a súlad s ďalšími cieľmi udržateľného rozvoja a dohodami, ako sú ciele v oblasti udržateľného rozvoja č. 2, 6, 14 a 15 alebo akýkoľvek ďalší etablovaný globálny dohovor v súvislosti biodiverzitou a ekosystémami. |
AR 14. |
Podnik sa môže pri zverejňovaní politík týkajúcich sa sociálnych dôsledkov vplyvov a závislostí súvisiacich s biodiverzitou a ekosystémami podľa odseku 23 písm. f) odvolať najmä na Nagojský protokol a Dohovor o biologickej diverzite (CBD). |
AR 15. |
Podnik pri zverejňovaní informácií o tom, či a ako sa jeho politiky zameriavajú na sociálne dôsledky vplyvov súvisiacich s biodiverzitou a ekosystémami podľa odseku 23 písm. f), môže poskytnúť informácie týkajúce sa:
|
AR 16. |
Podnik môže takisto vysvetliť, ako jeho politika umožňuje:
|
AR 17. |
Podnik môže pri zverejňovaní politík, ak uvádza normy správania tretích strán, zverejniť, či použitá norma:
|
Požiadavka na zverejňovanie E4-3 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s biodiverzitou a ekosystémami
AR 18. |
Podnik môže uviesť súvislosť významných peňažných súm CapEx a OpEx požadovaných na vykonávanie činnosti, ktoré sa realizujú alebo plánujú, s:
|
AR 19. |
Podnik môže zverejniť, či zvažuje akčný plán na „zabránenie vplyvom“, ktorým sa predchádza prijímaniu škodlivých opatrení. Zabránenie vplyvom často zahŕňa rozhodnutie odchýliť sa od postupu rozvoja projektu za nezmenených okolností. Príkladom zabránenia vplyvom je zmena dosahu projektu na biodiverzitu a ekosystém s cieľom zabrániť zničeniu prírodného biotopu v lokalite a/alebo stanovením plôch vyňatých z produkcie, na ktorých sa nachádzajú hodnoty v oblasti biodiverzity, ktoré sa budú chrániť. Zabránenie vplyvom by sa malo zvážiť prinajmenšom vtedy, ak existujú hodnoty v oblasti biodiverzity a ekosystému, ktoré patria do jednej z týchto kategórií: osobitne zraniteľné alebo nenahraditeľné, s osobitným významom pre zainteresované strany, alebo ak je opodstatnený opatrný prístup z dôvodu neistoty posúdenia vplyvu alebo účinnosti opatrení v oblasti riadenia. Tri hlavné typy zabránenia vplyvom sú vymedzené takto:
|
AR 20. |
Pokiaľ ide o opatrenia, podnik môže zverejniť:
|
AR 21. |
„Miestne a pôvodné znalosti“ v kontexte tejto požiadavky na zverejňovanie označujú chápanie, zručnosti a spôsoby myslenia, ktoré sa vyvinuli v spoločnostiach s dlhou históriou vzájomného pôsobenia s ich prirodzeným okolím. Pokiaľ ide o vidiecke a pôvodné obyvateľstvo, miestne znalosti sú východiskom pre rozhodovanie o základných aspektoch každodenného života. |
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie E4-4 – Cieľové hodnoty týkajúce sa biodiverzity a ekosystémov
AR 22. |
Podnik môže uviesť, či sa cieľovou hodnotou riešia nedostatky spojené s kritériami významného prínosu pre biodiverzitu, ako je vymedzené v delegovaných aktoch prijatých podľa článku 15 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2020/852. Ak nie sú splnené kritériá zásady „výrazne nenarušiť“ pre biodiverzitu, ako sa vymedzuje v delegovaných aktoch prijatých podľa článku 10 ods. 3, článku 11 ods. 3, článku 12 ods. 2, článku 13 ods. 2 a článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2020/852, podnik môže uviesť, či sa cieľovou hodnotou riešia nedostatky súvisiace s uvedenými kritériami zásady „výrazne nenarušiť“. |
AR 23. |
Podnik pri zverejňovaní informácií požadovaných podľa odseku 29 na účely stanovenia cieľových hodnôt zohľadní potrebu vedomého a dobrovoľného súhlasu miestneho a pôvodného obyvateľstva, potrebu primeraných konzultácií s týmito spoločenstvami a potrebu rešpektovania ich rozhodnutí. |
AR 24. |
Cieľové hodnoty týkajúce sa významných vplyvov sa môžu vykázať v znázornenej tabuľke:
|
AR 25. |
Cieľové hodnoty týkajúce sa potenciálne významných aspektov udržateľnosti uvedené v požiadavke AR 4 tohto štandardu sa môžu uvádzať v znázornenej tabuľke:
|
AR 26. |
Merateľné cieľové hodnoty týkajúce sa biodiverzity a ekosystémov možno vyjadriť ako:
|
Požiadavka na zverejňovanie E4-5 – Metriky vplyvu týkajúce sa zmeny biodiverzity a ekosystémov
AR 27. |
Podnik pri vypracovaní informácií požadovaných na základe tejto požiadavky na zverejňovanie zohľadní a môže opísať:
|
AR 28. |
Podnik zverejňuje metriky, ktoré sú overiteľné a ktoré sú technicky a vedecky podložené vzhľadom na vhodné časové rozsahy a geografické oblasti, pričom môže zverejniť, ako vybrané metriky zodpovedajú týmto kritériám. Na zabezpečenie relevantnosti metriky by mal medzi ukazovateľom a účelom merania existovať jasný vzťah. Neistoty by sa mali v čo najväčšej možnej miere obmedziť. Použité údaje a mechanizmy by mali byť podporené etablovanými organizáciami a mali by sa v priebehu času aktualizovať. Spoľahlivé modelované údaje a odborné posúdenie sa môže použiť vtedy, ak existujú medzery v údajoch. Metodika musí byť dostatočne podrobná, aby sa umožnilo zmysluplné porovnanie vplyvov a činností na zmiernenie v priebehu času. Procesy na zhromažďovanie informácií a ich vymedzenia sa musia systematicky uplatňovať. Umožňuje to zmysluplné preskúmanie výkonnosti podniku v priebehu času a prispieva to k vnútornému a partnerskému porovnaniu. |
AR 29. |
Ak metrika zodpovedá cieľovej hodnote, pre obe sa musí zosúladiť východisková hodnota. Východisková hodnota týkajúca sa biodiverzity je nevyhnutnou zložkou širšieho procesu riadenia biodiverzity a ekosystémov. Východisková hodnota je nevyhnutná na posúdenie vplyvu a plánovanie riadenia, ako aj na monitorovanie a prispôsobivé riadenie. |
AR 30. |
Dostupné metodiky na zber údajov a meranie vplyvov podnikov na biodiverzitu a ekosystémy možno rozdeliť do týchto troch kategórií:
|
AR 31. |
Pokiaľ ide o posudzovanie životného cyklu v prípade využívania krajiny, podnik môže použiť „environmentálne ukazovatele týkajúce sa využívania krajiny na účely posudzovania životného cyklu“, ktoré vytvorilo Spoločné výskumné centrum. |
AR 32. |
Pokiaľ ide o zavlečenie inváznych nepôvodných druhov, podnik môže zverejniť prienikové cesty a počet inváznych nepôvodných druhov a veľkosť plochy, na ktorej sa tieto druhy nachádzajú. |
AR 33. |
Pokiaľ ide o metriky o rozsahu a stave ekosystémov, užitočné usmernenie sa nachádza v systéme OSN v oblasti integrovaného environmentálneho ekonomického účtovníctva – ekosystémové účtovníctvo (OSN SEEA EA). |
AR 34. |
Podnik môže v jednotkách plochy (napr. v m2 alebo ha) zverejniť využívanie krajiny, pri ktorom sa využívajú usmernenia stanovené v schéme pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS) (89):
|
AR 35. |
Podnik môže napríklad zverejniť zmenu krajinnej pokrývky, ktorá je fyzickou reprezentáciou faktorov „zmena biotopu“ a „priemyselné a domáce činnosti“, t. j. človekom zavinených alebo prirodzených zmien fyzických vlastností zemského povrchu v konkrétnej lokalite. |
AR 36. |
Zvyčajnou premennou je krajinná pokrývka, ktorá sa môže posúdiť prostredníctvom údajov z pozorovania Zeme. |
AR 37. |
Podnik môže pri vykazovaní významných vplyvov súvisiacich s ekosystémami zohľadniť popri rozsahu a stave ekosystémov aj ich funkciu, a to prostredníctvom:
|
AR 38. |
Na úrovni ekosystému možno uplatniť úrovne údajov odzrkadľujúce zmenu rozsahu a stavu ekosystémov vrátane úrovní fragmentácie a prepojenia biotopu. |
Požiadavka na zverejňovanie E4-6 – Očakávané finančné vplyvy významných rizík a príležitostí týkajúcich sa biodiverzity a ekosystému
AR 39. |
Podnik môže zahrnúť posúdenie svojich súvisiacich výrobkov a služieb, ktoré sú ohrozené v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom časovom horizonte, s vysvetlením, ako sú tieto časové horizonty vymedzené, ako sa odhadujú finančné sumy a aké základné predpoklady sa uplatňujú. |
AR 40. |
Kvantifikácia očakávaných finančných vplyvov v peňažnom vyjadrení podľa odseku 45 písm. a) môže byť jednotlivá suma alebo rozpätie. |
ESRS E5
VYUŽÍVANIE ZDROJOV A OBEHOVÉ HOSPODÁRSTVO
OBSAH
Cieľ
Interakcia s inými ESRS
Požiadavky na zverejňovanie
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E5-1 – Politiky týkajúce sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E5-2 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s využívaním zdrojov a obehovým hospodárstvom |
Metriky a cieľové hodnoty
– |
Požiadavka na zverejňovanie E5-3 – Cieľové hodnoty týkajúce sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E5-4 – Prílev zdrojov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E5-5 – Odlev zdrojov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E5-6 – Očakávané finančné vplyvy v dôsledku vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva |
Dodatok A: |
Požiadavky na uplatňovanie |
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E5-1 – Politiky týkajúce sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E5-2 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s využívaním zdrojov a obehovým hospodárstvom |
Metriky a cieľové hodnoty
– |
Požiadavka na zverejňovanie E5-3 – Cieľové hodnoty týkajúce sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E5-4 – Prílev zdrojov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E5-5 – Odlev zdrojov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E5-6 – Očakávané finančné vplyvy v dôsledku rizík a príležitostí týkajúcich sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva |
Cieľ
1. |
Cieľom tohto štandardu je špecifikovať požiadavky na zverejňovanie, ktoré umožnia používateľom vyhlásenia o udržateľnosti porozumieť:
|
2. |
Týmto štandardom sa stanovujú požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa „využívania zdrojov“ a „obehového hospodárstva“, a najmä:
|
3. |
Obehové hospodárstvo je ekonomický systém, v ktorom sa čo najdlhšie udržiava hodnota výrobkov, materiálov a iných zdrojov v hospodárstve, posilnenie ich efektívneho využívania vo výrobe a spotrebe, čím sa zníži vplyv ich využívania na životné prostredie a minimalizuje sa odpad a uvoľňovanie nebezpečných látok vo všetkých fázach ich životného cyklu, okrem iného aj uplatňovaním hierarchie odpadového hospodárstva. Cieľom je maximalizovať hodnotu technických a biologických zdrojov, výrobkov a materiálov vytvorením systému, ktorý umožňuje trvácnosť, optimálne používanie alebo opakované používanie, renovovanie, repasovanie, recykláciu a kolobeh živín. |
4. |
Tento štandard vychádza z príslušných právnych rámcov a politík EÚ vrátane akčného plánu EÚ pre obehové hospodárstvo, smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES (90) (rámcová smernica o odpade) a priemyselnej stratégie EÚ. |
5. |
Na hodnotenie prechodu zo scenára vývoja za nezmenených okolností, t. j. hospodárstva, v ktorom sa ťažia obmedzené neobnoviteľné zdroje na výrobu výrobkov, ktoré sa využívajú a následne sa vyhodia (v duchu hesla „získať – vyrobiť – vyhodiť“), na systém obehového hospodárstva sa v tomto štandarde využíva identifikácia fyzického toku zdrojov, materiálov a výrobkov, ktoré podnik využíva a vytvára, na základe požiadavky na zverejňovanie E5-4 Prílev zdrojov a požiadavky na zverejňovanie E5-5 Odlev zdrojov. |
Interakcia s inými ESRS
6. |
Využívanie zdrojov je významným faktorom ďalších environmentálnych vplyvov, ako je zmena klímy, znečisťovanie životného prostredia, vodné a morské zdroje a biodiverzita. Obehové hospodárstvo je systém, ktorý sa prikláňa k udržateľnému využívaniu zdrojov pri ťažbe, spracovaní, výrobe, spotrebe, ako aj pri nakladaní s odpadom. Takýto systém má viaceré environmentálne prínosy, konkrétne zníženie spotreby materiálov a energie, ako aj zníženie uvoľňovania emisií do ovzdušia (emisie skleníkových plynov alebo iné znečisťovanie životného prostredia), obmedzenie odberu vody a jej vypúšťania a regeneráciu prírody obmedzujúcu vplyv na biodiverzitu. |
7. |
S cieľom poskytnúť komplexný prehľad o tom, ktoré z iných environmentálnych aspektov by mohli byť významné pre využívanie zdrojov a obehové hospodárstvo, sú príslušné požiadavky na zverejňovanie zahrnuté v ďalších ESRS, a to:
|
8. |
Vplyvy podniku týkajúce sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva, najmä vplyvy súvisiace s odpadom, môžu ovplyvňovať ľudí a spoločenstvá. Významné negatívne vplyvy využívania zdrojov a obehového hospodárstva na ovplyvnené spoločenstvá, ktoré možno pripísať podniku, sa rozoberajú v ESRS S3 Ovplyvnené spoločenstvá. Účinné a obehové využívanie zdrojov je prínosom aj pre konkurencieschopnosť a hospodársky blahobyt. |
9. |
Tento štandard by sa mal vykladať v spojení s ESRS 1 Všeobecné požiadavky a ESRS 2 Všeobecné zverejnenia. |
Požiadavky na zverejňovanie
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
10. |
Požiadavky tohto oddielu by sa mali vykladať a vykazovať v spojení so zverejňovaním požadovaným podľa ESRS 2 kapitoly 4 Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí a spolu s ním sa vykazovať. |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva
11. |
Podnik opíše postup na identifikáciu významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva, najmä pokiaľ ide o prílev zdrojov, odlev zdrojov a odpad, pričom poskytne informácie, ktoré sa týkajú:
|
Požiadavka na zverejňovanie E5-1 – Politiky týkajúce sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva
12. |
Podnik opíše politiky, ktoré prijal na riadenie svojich významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva. |
13. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie rozsahu, v akom má podnik zavedené politiky upravujúce identifikáciu, posudzovanie, riadenie a/alebo nápravu svojich významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s využívaním zdrojov a obehovým hospodárstvom. |
14. |
Pri zverejňovaní požadovanom v odseku 12 sa zahrnú informácie o politikách, ktoré má podnik zavedené na riadenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s využívaním zdrojov a obehovým hospodárstvom v súlade s ESRS 2 MDR-P Politiky prijaté na účely riadenia významných aspektov udržateľnosti. |
15. |
Podnik v zhrnutí uvedie, či a ako sa jeho politikami riešia tieto významné aspekty:
|
16. |
Politikami sa riešia významné vplyvy, riziká a príležitosti v rámci vlastnej činnosti a upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca. |
Požiadavka na zverejňovanie E5-2 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s využívaním zdrojov a obehovým hospodárstvom
17. |
Podnik zverejní svoje opatrenia týkajúce sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva a zdroje pridelené na ich vykonávanie. |
18. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumenie kľúčovým opatreniam prijatým a plánovaným v záujme dosiahnutia cieľov politík a cieľových hodnôt súvisiacich s využívaním zdrojov a obehovým hospodárstvom. |
19. |
Opis opatrení týkajúcich sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva a pridelených zdrojov sa riadi zásadami vymedzenými v ESRS 2 MDR-A Opatrenia a zdroje v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti. |
20. |
Podnik môže okrem ESRS 2 MDR-A upresniť, či a ako sa opatrenie a zdroje vzťahujú na:
|
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie E5-3 – Cieľové hodnoty týkajúce sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva
21. |
Podnik zverejní cieľové hodnoty súvisiace s využívaním zdrojov a obehovým hospodárstvom, ktoré si stanovil. |
22. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumenie cieľovým hodnotám, ktoré podnik prijal na podporu svojich politík v oblasti využívania zdrojov a obehového hospodárstva a riešenie významných vplyvov, rizík a príležitostí. |
23. |
Opis cieľových hodnôt obsahuje požiadavky na informácie vymedzené v ESRS 2 MDR-T Sledovanie účinnosti politík a opatrení prostredníctvom cieľových hodnôt. |
24. |
Zverejňovanie požadované odsekom 21 obsahuje, či a akým spôsobom cieľové hodnoty podniku súvisia s prílevom zdrojov a odlevom zdrojov vrátane odpadu a výrobkov a materiálov, a konkrétnejšie:
|
25. |
Podnik uvedie, na ktorú úroveň hierarchie odpadového hospodárstva sa cieľová hodnota vzťahuje. |
26. |
Podnik môže okrem ESRS 2 MDR-T upresniť, či sa pri stanovovaní cieľových hodnôt zohľadnili ekologické prahové hodnoty a pridelenia pre jednotlivé subjekty. Ak áno, podnik môže uviesť:
|
27. |
Podnik v rámci kontextových informácií uvedie, či cieľové hodnoty, ktoré si stanovil a predložil, sú povinné (požadované na základe právnych predpisov) alebo dobrovoľné. |
Požiadavka na zverejňovanie E5-4 – Prílev zdrojov
28. |
Podnik zverejní informácie o svojom príleve zdrojov týkajúcom sa jeho významných vplyvov, rizík a príležitostí. |
29. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumenie využívaniu zdrojov v rámci vlastných činností podniku a upstreamovej časti jeho hodnotového reťazca. |
30. |
Zverejnenie, ktoré sa požaduje podľa odseku 28, zahŕňa opis prílevu zdrojov, ak sú významné: v prípade výrobkov (vrátane obalov) a materiálov (s uvedením kritických surovín a prvkov vzácnych zemín), vody a dlhodobého hmotného majetku, strojov a zariadení, ktoré sa použili v rámci vlastných činností podniku a v upstreamovej časti jeho hodnotového reťazca. |
31. |
Ak podnik posudzuje prílev zdrojov ako významný aspekt udržateľnosti, v súvislosti s materiálmi, ktoré sa v priebehu obdobia vykazovania použili na výrobku výrobkov a služby podniku, zverejní tieto informácie, vyjadrené v tonách alebo kilogramoch:
|
32. |
Podnik poskytne informácie o metodikách použitých na výpočet údajov. Uvedie, či sa údaje získavajú z priameho merania alebo odhadov, pričom zverejní základné použité predpoklady. |
Požiadavka na zverejňovanie E5-5 – Odlev zdrojov
33. |
Podnik zverejní informácie o svojom odleve zdrojov vrátane odpadu, ktoré sa týkajú jeho významných vplyvov, rizík a príležitostí. |
34. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je objasniť:
|
Výrobky a materiály
35. |
Podnik poskytne opis kľúčových výrobkov a materiálov, ktoré sú výsledkom výrobného procesu podniku a ktoré sú navrhnuté podľa zásad obehovosti vrátane trvácnosti, opätovnej použiteľnosti, opraviteľnosti, demontáže, repasovania, renovovania, recyklácie, opätovného obehu prostredníctvom biologického cyklu či optimalizácie používania výrobku alebo materiálu v rámci iných obehových obchodných modelov. |
36. |
Podnik s významným odlevom zverejní:
|
Odpad
37. |
Podnik v súvislosti s celkovým množstvom odpadu zo svojich činností zverejní tieto informácie, vyjadrené v tonách alebo kilogramoch:
|
38. |
Podnik pri zverejňovaní zloženia odpadu uvedie:
|
39. |
Podnik zároveň zverejní celkové množstvo nebezpečného odpadu a rádioaktívneho odpadu, ktorý vytvára, pričom rádioaktívny odpad sa vymedzuje v článku 3 bode 7 smernice Rady 2011/70/Euratom (92). |
40. |
Podnik poskytne kontextové informácie o metodikách použitých na výpočet údajov, a najmä kritériá a predpoklady, ktoré sa použili na určenie a klasifikáciu výrobkov navrhnutých podľa zásad obehovosti v zmysle odseku 35. Uvedie, či sa údaje získavajú z priameho merania alebo odhadov, pričom zverejní základné použité predpoklady. |
Požiadavka na zverejňovanie E5-6 – Očakávané finančné vplyvy v dôsledku významných rizík a príležitostí súvisiacich s využívaním zdrojov a obehovým hospodárstvom
41. |
Podnik zverejní očakávané finančné vplyvy významných rizík a príležitostí v dôsledku vplyvov týkajúcich sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva. |
42. |
Informácie požadované odsekom 41 dopĺňajú informácie o súčasných finančných vplyvoch na finančnú situáciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky subjektu počas obdobia vykazovania, ktoré sa vyžadujú podľa ESRS 2 SBM-3 odseku 48 písm. d). Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je objasniť:
|
43. |
Toto zverejnenie obsahuje:
|
Dodatok A
Požiadavky na uplatňovanie
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS E5. Podporuje uplatňovanie požiadaviek na zverejňovanie stanovených v tomto štandarde a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu.
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva
AR 1. |
Podnik pri vykonávaní posúdenia významnosti týkajúceho sa environmentálnych podtém posúdi významnosť využívania zdrojov a obehového hospodárstva vo vlastných činnostiach a v upstreamovej a downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca, pričom môže zohľadniť štyri uvedené fázy, známe aj ako prístup LEAP:
|
AR 2. |
Pokiaľ ide o ESRS E5, fázy 1 a 2 sú založené na posúdeniach významnosti vykonaných podľa noriem ESRS E1 (vrátane spotreby energie), ESRS E2 (znečisťovanie), ESRS E3 (morské zdroje, spotreba vody) a ESRS E4 (biodiverzita, ekosystémy, suroviny). Obehové hospodárstvo má totiž v konečnom dôsledku za cieľ znižovanie environmentálneho vplyvu výrobkov, materiálov a iných zdrojov, minimalizáciu odpadu a uvoľňovania nebezpečných látok, a tým aj znižovanie vplyvov na prírodu. Táto požiadavka na uplatňovanie sa zameriava najmä na tretiu fázu uvedeného prístupu LEAP, zatiaľ čo štvrtá fáza sa zaoberá výsledkom procesu. |
AR 3. |
V rámci postupu na posúdenie významnosti vplyvov, závislostí, rizík a príležitostí sa zohľadnia ustanovenia ESRS 2 IRO-1 Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí a IRO-2 Požiadavky na zverejňovanie v štandardoch ESRS, na ktoré sa vzťahuje vyhlásenie podniku o udržateľnosti. |
AR 4. |
Medzi podtémy týkajúce sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva, na ktoré sa vzťahuje posúdenie významnosti, patrí:
|
AR 5. |
Vo fáze 3 a s cieľom posúdiť významné riziká a príležitosti na základe výsledkov fáz 1 a 2 môže podnik:
|
AR 6. |
Podnik môže na posúdenie svojich vplyvov, rizík a príležitostí v rámci vlastných činností a upstreamovej a downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca zohľadniť tieto metodiky:
|
AR 7. |
Podnik pri poskytovaní informácií o výsledku posúdenia významnosti zohľadní:
|
Požiadavka na zverejňovanie E5-1 – Politiky týkajúce sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva
AR 8. |
Politiky opísané v rámci tejto požiadavky na zverejňovanie môžu byť začlenené do širších politík v oblastiach životného prostredia alebo udržateľnosti, ktoré sa vzťahujú na rôzne podtémy. |
AR 9. |
Podnik pri poskytovaní informácií o svojich politikách zohľadní, či a ako sa jeho politikami rieši:
|
AR 10. |
Podnik môže pri stanovení svojich politík zohľadniť dokument s názvom Categorisation system for the circular economy (Systém kategorizácie obehového hospodárstva), v ktorom sa opisujú modely obehového dizajnu a výroby, modely obehového používania, modely obehového zhodnocovania a obehová podpora na základe deviatich stratégií alebo zásad obehového hospodárstva: zamietnuť, prehodnotiť, znížiť, opätovne použiť, opraviť, renovovať, repasovať, zmeniť účel a recyklovať. |
Požiadavka na zverejňovanie E5-2 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s využívaním zdrojov a obehovým hospodárstvom
AR 11. |
Podnik môže pri poskytovaní informácií podľa odseku 17 a vzhľadom na to, že zdroje sú spoločným bohatstvom a že stratégie obehového hospodárstva si môžu vyžadovať kolektívne opatrenia, uviesť opatrenia prijaté na zapojenie upstreamovej a downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca a/alebo svojej miestnej siete, pokiaľ ide o rozvoj spolupráce alebo iniciatív zvyšujúcich obehovosť výrobkov a materiálov. |
AR 12. |
Podnik môže konkrétne uviesť:
|
AR 13. |
Opatrenia sa môžu vzťahovať na vlastné činnosti a/alebo upstreamovú a downstreamovú časť hodnotového reťazca podniku. |
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie E5-3 – Cieľové hodnoty týkajúce sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva
AR 14. |
Ak sa podnik odvoláva na ekologické prahové hodnoty na účely stanovenia cieľových hodnôt, môže sa odvolať na usmernenie, ktoré v rámci svojho predbežného usmernenia [Initial Guidance for Business (Prvotné usmernenie pre podniky), september 2020] poskytla iniciatíva Science-Based Targets Initiative for Nature (Iniciatíva pre vedecky podložené ciele v oblasti ochrany prírody, SBTN), alebo na akékoľvek iné usmernenie s vedecky uznanou metodikou, ktoré umožňuje stanoviť vedecky podložené cieľové hodnoty na základe určenia ekologických prahových hodnôt a prípadne pridelenia pre jednotlivé organizácie. Ekologické prahové hodnoty môžu byť stanovené na miestnej, vnútroštátnej a/alebo globálnej úrovni. |
AR 15. |
Podnik pri poskytovaní informácií o cieľových hodnotách uprednostní cieľové hodnoty v absolútnej hodnote. |
AR 16. |
Podnik pri poskytovaní informácií o cieľových hodnotách podľa odseku 24 zohľadní fázu výroby, fázu používania a koniec funkčnej životnosti výrobkov a materiálov. |
AR 17. |
Podnik pri poskytovaní informácií o cieľových hodnotách súvisiacich s obnoviteľnými surovinami podľa odseku 24 písm. c) zohľadní spôsob, akým môžu tieto cieľové hodnoty vplývať na stratu biodiverzity, a to aj z hľadiska ESRS E4. |
AR 18. |
Podnik môže zverejniť iné cieľové hodnoty podľa odseku 24 písm. f), a to aj vo vzťahu k udržateľnému získavaniu zdrojov. Podnik v takomto prípade vysvetlí vymedzenie udržateľného získavania zdrojov, ktoré prijal, a jeho súvislosť s cieľovou hodnotou stanovenou v odseku 22. |
AR 19. |
Cieľové hodnoty sa môžu vzťahovať na vlastné činnosti podniku a/alebo upstreamovú a downstreamovú časť jeho hodnotového reťazca. |
AR 20. |
Podnik môže uviesť, či sa cieľovou hodnotou riešia nedostatky spojené s kritériami významného prínosu pre obehové hospodárstvo, ako je vymedzené v delegovaných aktoch prijatých podľa článku 13 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2020/852. Ak nie sú splnené kritériá zásady „výrazne nenarušiť“ pre obehové hospodárstvo, ako sa vymedzuje v delegovaných aktoch prijatých podľa článku 10 ods. 3, článku 11 ods. 3, článku 12 ods. 2, článku 14 ods. 2 a článku 15 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2020/852, podnik môže uviesť, či sa cieľovou hodnotou riešia nedostatky súvisiace s uvedenými kritériami zásady „výrazne nenarušiť“. |
Požiadavka na zverejňovanie E5-4 – Prílev zdrojov
AR 21. |
Prílev zdrojov sa môže vzťahovať na tieto kategórie: vybavenie IT, textílie, nábytok, budovy, ťažké stroje, stredne ťažké stroje, ľahké stroje, ťažká doprava, stredne ťažká doprava, ľahká doprava a skladovacie vybavenie. Pokiaľ ide o materiály, medzi ukazovatele prílevu zdrojov patria suroviny, materiály používané v procese výroby a polotovary alebo polovýrobky. |
AR 22. |
Ak podnik podlieha odseku 31, môže zároveň zabezpečiť transparentnosť v súvislosti s materiálmi, ktoré sa získavajú z vedľajších produktov/toku odpadu (napr. odrezky materiálu, ktorý sa predtým nenachádzal vo výrobku). |
AR 23. |
Menovateľom ukazovateľa percentuálneho podielu požadovaného podľa odseku 31 písm. b) a odseku 31 písm. c) je celková hmotnosť materiálov, ktoré sa použili počas obdobia vykazovania. |
AR 24. |
Vykazované údaje o používaní majú odzrkadľovať materiál v pôvodnom stave a nemajú sa uvádzať manipulované, napr. vykazovaním „suchej hmotnosti“. |
AR 25. |
Ak dochádza k prekrývaniu kategórií opätovne používané a recyklované, podnik uvedie spôsob, akým sa predišlo dvojitému započítaniu, a prijaté rozhodnutia. |
Požiadavka na zverejňovanie E5-5 – Odlev zdrojov
AR 26. |
Informácie o výrobkoch a materiáloch, ktoré sa majú poskytnúť podľa odseku 35, sa vzťahujú na všetky materiály a výrobky, ktoré sú výsledkom výrobného procesu podniky a ktoré podnik uvádza na trh (vrátane obalu). |
AR 27. |
Podnik pri zostavovaní miery ako menovateľ použije celkovú hmotnosť materiálov, ktoré sa použili počas obdobia vykazovania. |
AR 28. |
Podnik môže zverejniť svoje zapojenie do nakladania s odpadom na konci životnosti výrobku, a to napríklad prostredníctvom systému rozšírenej zodpovednosti výrobcov alebo systémov spätného zberu. |
AR 29. |
Druh odpadu sa má chápať ako nebezpečný odpad alebo odpad, ktorý nie je nebezpečný. Ako samostatný druh sa môže vykázať aj určitý špecifický odpad, ako je rádioaktívny odpad. |
AR 30. |
Podnik môže pri zohľadnení tokov odpadu relevantných pre jeho odvetvia alebo činnosti zohľadniť zoznam opisu odpadov v rámci európskeho katalógu odpadov. |
AR 31. |
Príklady iných typov činností zhodnocovania podľa odseku 37 písm. b) bodu iii) sú uvedené v prílohe II k smernici 2008/98/ES (rámcová smernica o odpade). |
AR 32. |
Príklady iných typov činností zneškodňovania odpadu podľa odseku 37 písm. c) bodu iii) sú uvedené v prílohe I k smernici 2008/98/ES (rámcová smernica o odpade). |
AR 33. |
Pri poskytovaní kontextových informácií podľa odseku 40 môže podnik:
|
Požiadavka na zverejňovanie E5-6 – Očakávané finančné vplyvy v dôsledku významných rizík a príležitostí súvisiacich s využívaním zdrojov a obehovým hospodárstvom
AR 34. |
Pri poskytovaní informácií podľa odseku 42 písm. b) môže podnik znázorniť a opísať, ako zamýšľa posilniť zachovanie hodnoty. |
AR 35. |
Podnik môže zahrnúť posúdenie svojich súvisiacich výrobkov a služieb, ktoré sú ohrozené v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom časovom horizonte, s vysvetlením, ako sú tieto časové horizonty vymedzené, ako sa odhadujú finančné sumy a aké základné predpoklady sa uplatňujú. |
AR 36. |
Vyčíslenie očakávaných finančných vplyvov v peňažnom vyjadrení podľa odseku 43 písm. a) môže byť rozpätie. |
ESRS S1
VLASTNÁ PRACOVNÁ SILA
OBSAH
Cieľ
Interakcia s inými ESRS
Požiadavky na zverejňovanie
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Stratégia
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán |
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-1 – Politiky týkajúce sa vlastnej pracovnej sily |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-2 – Procesy na zapojenie vlastných pracovníkov a zástupcov pracovníkov v súvislosti s vplyvmi |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály pre vlastných pracovníkom na vyjadrenie obáv |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na vlastnú pracovnú silu a prístupy k zmierňovaniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich s vlastnou pracovnou silou a účinnosť týchto opatrení |
Metriky a cieľové hodnoty
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-6 – Charakteristiky zamestnancov podniku |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-7 – Charakteristiky pracovníkov vlastnej pracovnej sily, ktorí nie sú zamestnancami podniku |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-8 – Pokrytie kolektívnym vyjednávaním a sociálny dialóg |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-9 – Metriky rozmanitosti |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-10 – Primerané mzdy |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-11 – Sociálna ochrana |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-12 – Osoby so zdravotným postihnutím |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-13 – Metriky odbornej prípravy a rozvoja zručností |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-14 – Metriky zdravia a bezpečnosti |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-15 – Metriky rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-16 – Metriky odmien (rozdiel v odmeňovaní žien a mužov a celková odmena) |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-17 – Incidenty, sťažnosti a závažné vplyvy na ľudské práva |
Dodatok A: |
Požiadavky na uplatňovanie |
– |
Cieľ |
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Stratégia
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán |
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a s obchodným modelom |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-1 – Politiky týkajúce sa vlastnej pracovnej sily |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-2 – Procesy na zapojenie vlastných pracovníkov a zástupcov pracovníkov v súvislosti s vplyvmi |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-3– Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály pre vlastných pracovníkom na vyjadrenie obáv |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov a prístupov k zmierňovaniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich s vlastnou pracovnou silou a účinnosť týchto opatrení a prístupov |
Metriky a cieľové hodnoty
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov, ako aj rizík a príležitostí |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-6 – Charakteristiky zamestnancov podniku |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-7 – Charakteristiky pracovníkov vlastnej pracovnej sily, ktorí nie sú zamestnancami podniku |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-8 – Pokrytie kolektívnym vyjednávaním a sociálny dialóg |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-9 – Metriky rozmanitosti |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-10 – Primerané mzdy |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-11 – Sociálna ochrana |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-12 – Osoby so zdravotným postihnutím |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-13 – Metriky odbornej prípravy a rozvoja zručností |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-14 – Metriky zdravia a bezpečnosti |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-15 – Rovnováha medzi pracovným a súkromným životom |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-16 – Metriky odmeňovania (rozdiel v odmeňovaní žien a mužov a celkové odmeňovanie) |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-17 – Incidenty, sťažnosti a závažné vplyvy na ľudské práva |
Dodatok A.1: |
Požiadavky na uplatňovanie týkajúce sa zverejňovania podľa ESRS 2 |
Dodatok A.2: |
Požiadavky na uplatňovanie týkajúce sa ESRS S1-1 Politiky týkajúce sa vlastnej pracovnej sily |
Dodatok A.3: |
Požiadavky na uplatňovanie týkajúce sa ESRS S1–4 Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na vlastnú pracovnú silu a prístupy k zmierňovaniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich s vlastnou pracovnou silou a účinnosť týchto opatrení |
Dodatok A.4: |
Požiadavky na uplatňovanie týkajúce sa ESRS S1–5 Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí |
Cieľ
1. |
Cieľom tohto štandardu je špecifikovať požiadavky na zverejňovanie, ktoré používateľom vyhlásenia o udržateľnosti umožnia pochopiť významné vplyvy podniku na jeho vlastnú pracovnú silu, ako aj súvisiace významné riziká a príležitosti vrátane:
|
2. |
V záujme splnenia tohto cieľa sa v tomto štandarde vyžaduje aj vysvetlenie všeobecného prístupu, ktorý podnik používa na identifikovanie a riadenie akýchkoľvek významných skutočných a potenciálnych vplyvov na vlastnú pracovnú silu v súvislosti s týmito sociálnymi faktormi alebo záležitosťami, vrátane ľudských práv:
|
3. |
V tomto štandarde sa vyžaduje aj vysvetlenie toho, ako môžu takéto vplyvy, ako aj závislosti podniku od vlastnej pracovnej sily vytvárať pre podnik významné riziká alebo príležitosti. Napríklad, pokiaľ ide o rovnosť príležitostí, diskriminácia žien pri prijímaní do zamestnania a povyšovaní môže obmedziť prístup podniku ku kvalifikovanej pracovnej sile a poškodiť jeho dobrú povesť. Naopak, politiky na zvýšenie zastúpenia žien v pracovnej sile a na vyšších stupňoch riadenia môžu mať pozitívne účinky, ako je zväčšenie fondu kvalifikovanej pracovnej sily a zlepšenie povesti podniku. |
4. |
Tento štandard sa vzťahuje na vlastnú pracovnú silu podniku, ktorá zahŕňa ľudí, ktorí sú s daným podnikom v pracovnoprávnom vzťahu (ďalej len „zamestnanci“), ako aj pracovníkov, ktorí nie sú zamestnancami, a ktorí sú buď osobami so zmluvami s podnikom o poskytovaní pracovnej sily („samostatne zárobkovo činné osoby“), alebo osobami, ktoré poskytujú podniky primárne pôsobiace v oblasti „sprostredkovania práce“ (kód NACE N78). Príklady toho, kto patrí do vlastnej pracovnej sily, sú uvedené v požiadavke na uplatňovanie 3. Informácie, ktoré sa vyžadujú v súvislosti s pracovníkmi, ktorí nie sú zamestnancami, nemajú podľa platného pracovného práva vplyv na ich postavenie. |
5. |
Tento štandard sa nevzťahuje na pracovníkov v upstreamovej alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca podniku; tieto kategórie pracovníkov sú zahrnuté v ESRS S2 Pracovníci v hodnotovom reťazci. |
6. |
V tomto štandarde sa vyžaduje, aby podniky opísali vlastnú pracovnú silu vrátane kľúčových charakteristík zamestnancov a pracovníkov, ktorí nie sú zamestnancami, ktorí sú jej súčasťou. Na základe opisu získavajú používatelia porozumenie štruktúre vlastnej pracovnej sily podniku a pomoc pri uvádzaní informácií poskytovaných prostredníctvom iných zverejnení do kontextu. |
7. |
Cieľom tohto štandardu je takisto umožniť používateľom pochopiť, do akej miery podnik zosúlaďuje alebo dodržiava medzinárodné a európske nástroje a dohovory v oblasti ľudských práv vrátane Medzinárodnej listiny ľudských práv, hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv a usmernení OECD pre nadnárodné podniky, Deklarácie Medzinárodnej organizácie práce o základných zásadách a právach pri práci a základných dohovorov MOP, Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, Európskeho dohovoru o ľudských právach, revidovanej Európskej sociálnej charty, Charty základných práv Európskej únie, politických priorít EÚ stanovených v Európskom pilieri sociálnych práv a právnych predpisoch Únie vrátane acquis EÚ v oblasti pracovného práva. |
Interakcia s inými ESRS
8. |
Tento štandard sa má vykladať v spojení s ESRS 1 Všeobecné zásady a ESRS 2 Všeobecné požiadavky. |
9. |
Tento štandard treba chápať v spojení s ESRS S2 Pracovníci v hodnotovom reťazci, ESRS S3 Ovplyvnené spoločenstvá a ESRS S4 Spotrebitelia a koncoví používatelia. |
10. |
Vykazovanie podľa tohto štandardu musí byť konzistentné, súdržné a v prípade potreby jasne prepojené s vykazovaním vlastnej pracovnej sily podniku v rámci ESRS S2, aby sa zabezpečilo účinné vykazovanie. |
Požiadavky na zverejňovanie
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
11. |
Požiadavky tohto oddielu by sa mali vykladať v spojení so zverejneniami požadovanými v ESRS 2 o stratégii (SBM). Výsledné zverejnenia sa uvádzajú spolu so zverejneniami požadovanými v ESRS 2, okrem ESRS 2 SBM-3, pri ktorom má podnik možnosť predložiť zverejnenia spolu s tematickým zverejnením. |
Stratégia
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán
12. |
V súvislosti s ESRS 2 SBM-2 podnik zverejní, ako sa záujmy, stanoviská a práva osôb v jeho vlastnej pracovnej sile, vrátane rešpektovania ich ľudských práv, zohľadňujú v jeho stratégii a obchodnom modeli. Vlastná pracovná sila podniku je kľúčovou skupinou ovplyvnených zainteresovaných strán. |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom
13. |
V súvislosti s odsekom 48 ESRS 2 SBM-3 podnik zverejňuje:
|
14. |
Pri plnení požiadaviek odseku 48 podnik zverejní, či všetky osoby v rámci jeho vlastnej pracovnej sily, ktoré by podnik mohol významne ovplyvniť, sú zahrnuté do rozsahu jeho zverejňovania podľa ESRS 2. Tieto významné vplyvy zahŕňajú vplyvy súvisiace s vlastnými činnosťami a hodnotovým reťazcom podniku, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov alebo služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov. Podnik okrem toho zverejňuje aj tieto informácie:
|
15. |
Pri opise hlavných typov osôb vo vlastnej pracovnej sile, ktoré sú alebo by mohli byť negatívne ovplyvnené, na základe posúdenia významnosti stanoveného v ESRS 2 IRO 1 podnik zverejní, či a ako pochopil, ako ľudia s konkrétnymi charakteristikami, t. j. tí, ktorí pracujú v konkrétnom kontexte, alebo tí, ktorí vykonávajú určité činnosti, môžu byť vystavení väčšiemu riziku ujmy. |
16. |
Podnik zverejní, ktoré z jeho prípadných významných rizík a príležitostí v dôsledku vplyvov na osoby vo vlastnej pracovnej sile a závislostí od nej sa týkajú konkrétnych skupín osôb (napríklad konkrétnych vekových skupín alebo osôb pracujúcich v konkrétnej továrni alebo krajine), ale nie všetkých osôb v rámci jeho vlastnej pracovnej sily (napríklad všeobecné zníženie odmien alebo odborná príprava ponúkaná všetkým osobám v rámci jeho vlastnej pracovnej sily). |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie S1-1 – Politiky týkajúce sa vlastnej pracovnej sily
17. |
Podnik opíše svoje politiky, ktoré prijal na účely riadenia svojich významných vplyvov na vlastnú pracovnú silu, ako aj súvisiacich významných rizík a príležitostí. |
18. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumenie rozsahu, v akom má podnik zavedené politiky, ktorými rieši identifikáciu, posudzovanie, riadenie a/alebo nápravu významných vplyvov osobitne na vlastnú pracovnú silu podniku, ako aj politiky, ktoré sa týkajú významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s jeho vlastnou pracovnou silou. |
19. |
Pri zverejňovaní požadovanom v odseku 17 sa zahrnú informácie o politikách, ktoré má podnik zavedené na riadenie svojich významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s jeho vlastnou pracovnou silou v súlade s ESRS 2 MDR-P Politiky prijaté na účely riadenia významných aspektov udržateľnosti. Okrem toho podnik špecifikuje, či sa takéto politiky vzťahujú na konkrétne skupiny v rámci jeho vlastnej pracovnej sily alebo na celú jej vlastnú pracovnú silu. |
20. |
Podnik opíše svoje záväzky politiky v oblasti ľudských práv, (96) ktoré sú relevantné pre jeho vlastnú pracovnú silu vrátane procesov a mechanizmov na monitorovanie dodržiavania hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, Deklarácie Medzinárodnej organizácie práce o základných zásadách a právach pri práci a usmernení OECD pre nadnárodné podniky (97). Vo svojom zverejnení sa zameria na tie aspekty, ktoré sú významné vo vzťahu k týmto skutočnostiam, ako aj na svoj všeobecný prístup k týmto skutočnostiam:
|
21. |
Podnik zverejní, či a ako sú jeho politiky týkajúce sa jeho vlastnej pracovnej sily zosúladené s príslušnými medzinárodne uznávanými nástrojmi vrátane hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv (98). |
22. |
Podnik uvedie, či sa v jeho politikách vo vzťahu k jeho vlastnej pracovnej sile výslovne rieši obchodovanie s ľuďmi (99), nútená práca alebo povinná práca a detská práca. |
23. |
Podnik uvedie, či má politiku alebo systém riadenia v oblasti predchádzania nehodám na pracovisku (100). |
24. |
Podnik zverejňuje:
|
Požiadavka na zverejňovanie S1-2 – Procesy na zapojenie vlastných pracovníkov a zástupcov pracovníkov v súvislosti s vplyvmi
25. |
Podnik zverejní svojevšeobecné procesy na zapojenie ľudí v rámci svojej vlastnej pracovnej sily a zástupcov zamestnancov v súvislosti so skutočnými a potenciálnymi vplyvmi na svoju vlastnú pracovnú silu. |
26. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie toho, ako podnik v rámci svojho prebiehajúceho procesu náležitej starostlivosti zapája osoby v rámci vlastnej pracovnej sily a zástupcov pracovníkov v súvislosti so skutočnými a potenciálnymi významnými pozitívnymi a/alebo negatívnymi vplyvmi, ktoré ich ovplyvňujú alebo pravdepodobne ovplyvnia, a či a ako sa pri rozhodovacích procesoch podniku zohľadňujú názory jeho vlastnej pracovnej sily. |
27. |
Podnik zverejní, či a ako sa v jeho rozhodnutiach alebo činnostiach zameraných na riadenie skutočných a potenciálnych vplyvov na jeho vlastnú pracovnú silu zohľadňujú názory jeho vlastnej pracovnej sily. Súčasťou toho je prípadne vysvetlenie:
|
28. |
Podnik prípadne zverejní kroky, ktoré podnikne, aby získal prehľad o názoroch osôb vo vlastnej pracovnej sile, ktoré môžu byť osobitne zraniteľné voči vplyvom a/alebo marginalizované (napríklad ženy, migranti, osoby so zdravotným postihnutím). |
29. |
Ak podnik nemôže zverejniť vyššie uvedené požadované informácie, pretože neprijal všeobecný proces na zapojenie svojej vlastnej pracovnej sily, zverejní informáciu v tomto zmysle. Môže zverejniť časový rámec, v ktorom plánuje takýto proces zaviesť. |
Požiadavka na zverejňovanie S1-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály, ktorými môže vlastná pracovná sila upozorniť na obavy
30. |
Podnik opíše procesy, ktoré má zavedené na zabezpečenie nápravy alebo spolupráce, pokiaľ ide o negatívne vplyvy na osoby v rámci svojej vlastnej pracovnej sily, s ktorými je podnik prepojený, ako aj kanály dostupné pre vlastnú pracovnú silu na vyjadrenie obáv a ich riešenie. |
31. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie formálnych prostriedkov, ktorými môže vlastná pracovná sila podniku oznámiť svoje obavy a potreby priamo podniku a/alebo prostredníctvom ktorých podnik podporuje dostupnosť takýchto kanálov (napríklad mechanizmy podávania sťažností) na pracovisku, a ako sa s dotknutými osobami vykonávajú následné opatrenia týkajúce sa nastolených problémov a účinnosti týchto kanálov. |
32. |
Podnik opíše zavedené procesy s cieľom pokryť záležitosti vymedzené v odseku 2 časti Cieľ zverejnením týchto informácií:
|
33. |
Podnik zverejní, či a ako posudzuje, že osoby v rámci jeho vlastnej pracovnej sily poznajú tieto štruktúry alebo procesy ako spôsob vyjadrenia svojich obáv alebo potrieb a ich riešenia a dôverujú im. Okrem toho podnik zverejní, či má zavedené politiky týkajúce sa ochrany jednotlivcov, ktorí ich využívajú, vrátane zástupcov pracovníkov, pred odvetnými opatreniami. Ak boli takéto informácie zverejnené v súlade s ESRS G1-1, podnik sa môže na tieto informácie odvolať. |
34. |
Ak podnik nemôže zverejniť vyššie uvedené požadované informácie, pretože neprijal kanál na vyjadrenie obáv a/alebo nepodporuje dostupnosť takéhoto kanála na pracovisku pre svoju vlastnú pracovnú silu, zverejní informáciu v tomto zmysle. Môže zverejniť časový rámec, v ktorom plánuje takýto kanál zaviesť. |
Požiadavka na zverejňovanie S1-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na vlastnú pracovnú silu a prístupy k riadeniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich s vlastnou pracovnou silou a účinnosť týchto opatrení
35. |
Podnik zverejní, ako prijíma opatrenia na riešenie významných negatívnych a pozitívnych vplyvov, na riadenie významných rizík a využívanie významných príležitostí súvisiacich s vlastnou pracovnou silou, ako aj účinnosť týchto opatrení. |
36. |
Táto požiadavka na zverejňovanie má dva ciele: Po prvé, má umožniť pochopenie všetkých opatrení a iniciatív, prostredníctvom ktorých sa podnik snaží:
Po druhé, má umožniť pochopenie spôsobov, akými podnik rieši významné riziká a využíva významné príležitosti súvisiace s jeho vlastnou pracovnou silou. |
37. |
Podnik poskytne súhrnný opis akčných plánov a zdrojov na riadenie svojich významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa vlastnej pracovnej sily v súlade s ESRS 2 MDR-A Opatrenia a zdroje v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti. |
38. |
Podnik vo vzťahu k významným vplyvom súvisiacim s vlastnou pracovnou silou opíše:
|
39. |
V súvislosti s odsekom 36 podnik opíše postupy, prostredníctvom ktorých identifikuje, aké opatrenie je potrebné a vhodné v reakcii na konkrétny skutočný alebo potenciálny negatívny vplyv na vlastnú pracovnú silu. |
40. |
V súvislosti s významnými rizikami a príležitosťami podnik opíše:
|
41. |
Podnik zverejní, či a ako zabezpečuje, aby jeho vlastné postupy nespôsobovali významné negatívne vplyvy na vlastnú pracovnú silu ani k nej neprispievali, prípadne vrátane jeho postupov vo vzťahu k obstarávaniu, predaju a využívaniu údajov. Môže sa to vzťahovať aj zverejnenie informácií o tom, aký prístup sa zvolí v prípade, keď vznikne napätie medzi predchádzaním významným negatívnym vplyvom alebo ich zmierňovaním a inými obchodnými tlakmi. |
42. |
Pri zverejňovaní informácií požadovaných podľa odseku 40 podnik zohľadní ESRS 2 MDR-T Sledovanie účinnosti politík a opatrení prostredníctvom cieľových hodnôt, ak vyhodnocuje účinnosť opatrenia stanovením cieľovej hodnoty. |
43. |
Podnik zverejní, aké zdroje sú pridelené na riadenie jeho významných vplyvov spolu s informáciami, ktoré umožnia používateľom pochopiť, akým spôsobom sú riadené významné vplyvy. |
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie S1-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí
44. |
Podnik zverejní časovo ohraničené cieľové hodnoty zamerané na výsledky, ktoré mohol stanoviť s ohľadom na:
|
45. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť rozsah, v akom podnik používa cieľové hodnoty zamerané na výsledky s cieľom podporovať a merať pokrok pri riešení významných negatívnych vplyvov a/alebo podpore pozitívnych vplyvov na jeho vlastnú pracovnú silu a/alebo pri riadení významných rizík a príležitostí súvisiacich s jeho vlastnou pracovnou silou. |
46. |
Súhrnný opis cieľových hodnôt stanovených na riadenie jeho významných vplyvov, rizík a príležitostí v súvislosti s vlastnou pracovnou silou podniku obsahuje požiadavky na informácie vymedzené v ESRS 2 MDR-T. |
47. |
Podnik zverejní proces stanovovania cieľových hodnôt vrátane toho, či a ako podnik priamo spolupracoval so svojou vlastnou pracovnou silou alebo zástupcami pracovníkov pri:
|
Požiadavka na zverejňovanie S1-6 – Charakteristiky zamestnancov podniku
48. |
Podnik opíše kľúčové charakteristiky zamestnancov vlastnej pracovnej sily. |
49. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je poskytnúť prehľad o prístupe podniku k zamestnávaniu vrátane rozsahu a povahy vplyvov vyplývajúcich z jeho postupov pri zamestnávaní, poskytnúť kontextové informácie, ktoré pomôžu pochopiť informácie uvedené v iných zverejneniach, a slúžiť ako základ pre výpočet kvantitatívnych metrík, ktoré sa majú zverejniť podľa iných požiadaviek na zverejňovanie v tomto štandarde. |
50. |
Okrem informácií požadovaných v odseku 40 písm. a) bode iii) ESRS 2 Všeobecné zverejnenia podnik zverejňuje:
|
51. |
V prípade informácií uvedených v odseku 50 písm. b) môže podnik zverejniť aj členenie podľa regiónov. |
52. |
Podnik môže podľa počtu zamestnancov alebo ekvivalentu plného pracovného času zverejniť tieto informácie:
|
Požiadavka na zverejňovanie S1-7 – Charakteristiky pracovníkov vlastnej pracovnej sily, ktorí nie sú zamestnancami podniku
53. |
Podnik opíše kľúčové charakteristiky pracovníkov vlastnej pracovnej sily, ktorí nie sú zamestnancami podniku. |
54. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je poskytnúť prehľad o prístupe podniku k zamestnávaniu vrátane rozsahu a povahy vplyvov vyplývajúcich z jeho postupov pri zamestnávaní, poskytnúť kontextové informácie, ktoré pomôžu pochopiť informácie uvedené v iných zverejneniach, a slúžiť ako základ pre výpočet kvantitatívnych metrík, ktoré sa majú zverejniť podľa iných požiadaviek na zverejňovanie v tomto štandarde. Umožňuje takisto pochopiť, do akej miery sa podnik spolieha na pracovníkov, ktorí nie sú jeho zamestnancami, ako súčasť vlastnej pracovnej sily. |
55. |
Zverejňovanie požadované v odseku 53 zahŕňa:
|
56. |
Pokiaľ ide o informácie uvedené v odseku 55 písm. a), podnik môže zverejniť najbežnejšie typy pracovníkov, ktorí nie sú zamestnancami podniku (napríklad samostatne zárobkovo činné osoby, osoby, ktoré poskytujú podniky primárne pôsobiace v oblasti sprostredkovania práce, a iné typy dôležité pre podnik), ich vzťah k podniku a typ práce, ktorú vykonávajú. |
57. |
Ak nie sú k dispozícii údaje, podnik odhadne počet a uvedie, že tak urobil. Keď podnik vykonáva odhady, opíše základ pre zostavenie tohto odhadu. |
Požiadavka na zverejňovanie S1-8 – Pokrytie kolektívnym vyjednávaním a sociálny dialóg
58. |
Podnik zverejňuje informácie o tom, do akej miery sú pracovné podmienky a podmienky zamestnávania jeho zamestnancov určené alebo ovplyvnené kolektívnymi zmluvami a do akej miery sú jeho zamestnanci zastúpení v sociálnom dialógu v Európskom hospodárskom priestore (EHP) na úrovni podniku a na európskej úrovni. |
59. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť vlastným zamestnancom podniku porozumieť pokrytiu kolektívnymi zmluvami a sociálnemu dialógu. |
60. |
Podnik zverejňuje:
|
61. |
V prípade zamestnancov, na ktorých sa nevzťahujú kolektívne zmluvy, môže podnik zverejniť, či určuje ich pracovné podmienky a podmienky zamestnávania na základe kolektívnych zmlúv, ktoré sa vzťahujú na jeho ostatných zamestnancov, alebo na základe kolektívnych zmlúv iných podnikov. |
62. |
Podnik môže zverejniť rozsah, v akom sú pracovné podmienky a podmienky zamestnávania pracovníkov vlastnej pracovnej sily, ktorí nie sú zamestnancami podniku, určené alebo ovplyvnené kolektívnymi zmluvami vrátane odhadu úrovne pokrytia. |
63. |
Podnik zverejňuje v súvislosti so sociálnym dialógom tieto informácie:
|
Požiadavka na zverejňovanie S1-9 – Metriky rozmanitosti
64. |
Podnik zverejní rodové rozdelenie vo vrcholovom manažmente a vekové rozdelenie svojich zamestnancov. |
65. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie rodovej rozmanitosti na úrovni vrcholového manažmentu a vekového rozdelenia jeho zamestnancov. |
66. |
Podnik zverejňuje:
|
Požiadavka na zverejňovanie S1-10 – Primerané mzdy
67. |
Podnik zverejní, či jeho zamestnanci poberajú alebo nepoberajú primeranú mzdu, a ak nepoberajú primeranú mzdu všetci, príslušné krajiny a percentuálny podiel dotknutých zamestnancov. |
68. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie toho, či všetci zamestnanci podniku poberajú alebo nepoberajú primeranú mzdu v súlade s platnými referenčnými hodnotami. |
69. |
Podnik zverejní, či všetci jeho zamestnanci poberajú primeranú mzdu v súlade s platnými referenčnými hodnotami. Ak áno, uvedenie tejto skutočnosti postačí na splnenie tejto požiadavky na zverejňovanie a nevyžadujú sa žiadne ďalšie informácie. |
70. |
Ak primeranú mzdu v súlade s platnými referenčnými hodnotami nepoberajú všetci jeho zamestnanci, podnik zverejní krajiny, v ktorých zamestnanci zarábajú menej, ako je platná referenčná hodnota primeranej mzdy, a percentuálny podiel zamestnancov, ktorí zarábajú menej, ako je platná referenčná hodnota primeranej mzdy pre každú z týchto krajín. |
71. |
Podnik môže takisto zverejniť informácie uvedené v tejto požiadavke na zverejňovanie, pokiaľ ide o pracovníkov vlastnej pracovnej sily, ktorí nie sú jeho zamestnancami. |
Požiadavka na zverejňovanie S1-11 – Sociálna ochrana
72. |
Podnik zverejní, či sa na jeho zamestnancov vzťahuje sociálna ochrana v prípade straty príjmu v dôsledku významných životných udalostí, a ak nie, uvedie krajiny, v ktorých to tak nie je. |
73. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie toho, či sa na zamestnancov podniku vzťahuje sociálna ochrana v prípade straty príjmu v dôsledku významných životných udalostí, a ak nie, uviesť krajiny, v ktorých to tak nie je. |
74. |
Podnik zverejní, či sa na všetkých jeho zamestnancov vzťahuje sociálna ochrana prostredníctvom verejných programov alebo výhod, ktoré ponúka podnik, pred stratou príjmu v dôsledku niektorej z týchto významných životných udalostí:
Ak áno, uvedenie tejto skutočnosti postačuje na splnenie tejto požiadavky na zverejňovanie a nevyžadujú sa žiadne ďalšie informácie. |
75. |
Ak sa sociálna ochrana v súlade s odsekom 72 nevzťahuje na všetkých jeho zamestnancov, podnik okrem toho zverejní krajiny, v ktorých zamestnanci nemajú sociálnu ochranu v súvislosti s jedným alebo viacerými typmi udalostí uvedených v odseku 72 a pre každú z týchto krajín typy zamestnancov, ktorí nemajú sociálnu ochranu v súvislosti s každou relevantnou významnou životnou udalosťou. |
76. |
Podnik môže takisto zverejniť informácie uvedené v tejto požiadavke na zverejňovanie, pokiaľ ide o pracovníkov vlastnej pracovnej sily, ktorí nie sú jeho zamestnancami. |
Požiadavka na zverejňovanie S1-12 – Osoby so zdravotným postihnutím
77. |
Podnik zverejní percentuálny podiel vlastných zamestnancov so zdravotným postihnutím. |
78. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie rozsahu, v akom sú osoby so zdravotným postihnutím zahrnuté medzi zamestnancov podniku. |
79. |
Podnik zverejní percentuálny podiel osôb so zdravotným postihnutím medzi svojimi zamestnancami, na ktoré sa vzťahujú zákonné obmedzenia zberu údajov. |
80. |
Podnik môže zverejniť percentuálny podiel zamestnancov so zdravotným postihnutím v členení podľa pohlavia. |
Požiadavka na zverejňovanie S1-13 – Metriky odbornej prípravy a rozvoja zručností
81. |
Podnik zverejní rozsah, v akom poskytuje svojim zamestnancom odbornú prípravu a rozvoj zručností. |
82. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie činností súvisiacich s odbornou prípravou a rozvojom zručností, ktoré boli zamestnancom ponúkané v kontexte kontinuálneho profesijného rozvoja s cieľom zlepšiť zručnosti zamestnancov a uľahčiť trvalú zamestnateľnosť. |
83. |
Zverejňovanie požadované v odseku 81 zahŕňa:
|
84. |
Podnik môže zverejniť členenie podľa kategórií zamestnancov na percentuálny podiel zamestnancov, ktorí sa zúčastňovali na pravidelnom rozvoji výkonnosti a kariéry, a na priemerný počet hodín odbornej prípravy na zamestnanca. |
85. |
Podnik môže takisto zverejniť informácie uvedené v tejto požiadavke na zverejňovanie, pokiaľ ide o pracovníkov vlastnej pracovnej sily, ktorí nie sú jeho zamestnancami. |
Požiadavka na zverejňovanie S1-14 – Metriky zdravia a bezpečnosti
86. |
Podnik zverejní informácie o tom, do akej miery sa na vlastnú pracovnú silu vzťahuje jeho systém riadenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a o počte výskytu prípadov spojených s pracovnými úrazmi, zlým zdravotným stavom a úmrtiami v rámci vlastnej pracovnej sily. Okrem toho zverejní počet úmrtí v dôsledku pracovných úrazov a zlého zdravotného stavu súvisiaceho s prácou ostatných pracovníkov pracujúcich na pracoviskách podniku. |
87. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie pokrytia, kvality a výkonnosti systému riadenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ktorý je vytvorený na predchádzanie pracovným úrazom. |
88. |
Zverejňovanie požadované podľa odseku 86 zahŕňa prípadne tieto informácie, rozčlenené podľa zamestnancov a pracovníkov vlastnej pracovnej sily, ktorí nie sú zamestnancami podniku:
Informácie uvedené v písmene b) sa oznamujú aj pre ostatných pracovníkov pracujúcich na pracoviskách podniku, ako sú pracovníci v hodnotovom reťazci, ak pracujú na pracoviskách podniku. |
89. |
Podnik môže zverejniť aj informácie uvedené v odseku 88 písm. d) a e) v súvislosti s pracovníkmi, ktorí nie sú zamestnancami podniku. |
90. |
Okrem toho môže podnik zahrnúť tieto dodatočné informácie o pokrytí ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci: percentuálny podiel vlastných pracovníkov, na ktorých sa vzťahuje systém riadenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci založený na právnych požiadavkách a/alebo uznávaných normách alebo usmerneniach a ktorý prešiel interným auditom a/alebo auditom, alebo certifikáciou externou stranou. |
Požiadavka na zverejňovanie S1-15 – Metriky rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom
91. |
Podnik zverejní, do akej miery majú zamestnanci nárok na rodinnú dovolenku a ako ju využívajú. |
92. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je zabezpečiť pochopenie nároku a aktuálnych praktík medzi zamestnancami, pokiaľ ide o čerpanie rodinnej dovolenky rodovo spravodlivým spôsobom, keďže ide o jeden z rozmerov rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom. |
93. |
Zverejňovanie požadované v odseku 91 zahŕňa:
|
94. |
Ak majú všetci zamestnanci podniku nárok na rodinnú dovolenku na základe sociálnej politiky a/alebo kolektívnych zmlúv, túto skutočnosť je postačujúce zverejniť na to, aby bola splnená požiadavka podľa odseku 93 písm. a). |
Požiadavka na zverejňovanie S1-16 – Metriky odmeňovania (rozdiel v odmeňovaní žien a mužov a celkové odmeňovanie)
95. |
Podnik zverejní percentuálny rozdiel v odmeňovaní medzi svojimi zamestnankyňami a zamestnancami a pomer medzi odmeňovaním svojho najlepšie plateného jednotlivca a mediánom odmeňovania svojich zamestnancov. |
96. |
Táto požiadavka na zverejňovanie má dva ciele: umožniť pochopenie rozsahu akýchkoľvek rozdielov v odmeňovaní žien a mužov medzi zamestnancami podniku a poskytnúť prehľad o úrovni nerovnosti v odmeňovaní v rámci podniku a o tom, či existujú veľké rozdiely v odmeňovaní. |
97. |
Zverejňovanie požadované v odseku 95 zahŕňa:
|
98. |
Podnik môže zverejniť členenie rozdielu v odmeňovaní žien a mužov, ako sa vymedzuje v odseku 97 písm. a) podľa kategórie zamestnancov a/alebo podľa krajiny/segmentu. Podnik môže zverejniť aj rozdiel v odmeňovaní žien a mužov medzi zamestnancami podľa kategórií zamestnancov v členení podľa riadneho základného platu a doplnkových alebo pohyblivých zložiek. |
99. |
V súvislosti s odsekom 97 písm. b) môže podnik vykázať tento údaj upravený o rozdiely v kúpnej sile medzi krajinami, pričom v takom prípade uvedie metodiku použitú na výpočet. |
Požiadavka na zverejňovanie S1-17 – Incidenty, sťažnosti a závažné vplyvy na ľudské práva
100. |
Podnik zverejní počet pracovných incidentov a/alebo sťažností a závažných vplyvov na ľudské práva v rámci vlastnej pracovnej sily a všetky súvisiace významné pokuty, sankcie alebo kompenzácie za obdobie vykazovania. |
101. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie rozsahu, v akom pracovné incidenty a závažné prípady vplyvov na ľudské práva ovplyvňujú jeho vlastnú pracovnú silu. |
102. |
Zverejňovanie požadované v odseku 100 zahŕňa, s výhradou príslušných právnych predpisov o ochrane súkromia, pracovné incidenty diskriminácie na základe pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, štátnej príslušnosti, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku, sexuálnej orientácie alebo iných relevantných foriem diskriminácie zahŕňajúcej interné a/alebo externé zainteresované strany vo všetkých činnostiach v období vykazovania. Patria sem prípady obťažovania ako osobitnej formy diskriminácie. |
103. |
Podnik zverejňuje:
|
104. |
Podnik zverejní tieto informácie týkajúce sa zistených závažných incidentov v oblasti ľudských práv (napríklad nútená práca, obchodovanie s ľuďmi alebo detská práca):
|
Dodatok A
Požiadavky na uplatňovanie
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS S1 Vlastná pracovná sila. Podporuje uplatňovanie požiadaviek na zverejňovanie stanovených v tomto štandarde a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu.
Cieľ
AR 1. |
Okrem otázok uvedených v odseku 2 môže podnik zvážiť aj zverejnenie informácií o iných otázkach relevantných pre významný vplyv na kratšie časové obdobie, napríklad o iniciatívach týkajúcich sa zdravia a bezpečnosti vlastnej pracovnej sily počas pandémie. |
AR 2. |
Prehľad sociálnych aspektov uvedených v odseku 2 neznamená, že všetky tieto otázky by mali byť nahlásené v rámci každej požiadavky na zverejňovanie v tomto štandarde. Poskytujú skôr zoznam aspektov odvodených od požiadaviek na vykazovanie o udržateľnosti stanovených v smernici 2013/34/EÚ, ktoré musí podnik zvážiť pri posúdení významnosti podľa ESRS 2 v súvislosti s vlastnou pracovnou silou, a ak je to vhodné, nahlásiť ako významné vplyvy, riziká a príležitosti v rámci rozsahu tohto štandardu. |
AR 3. |
Príklady osôb, ktoré patria do rozsahu
„
vlastnej pracovnej sily
“
:
|
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
Stratégia
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán
AR 4. |
Podľa ESRS 2 SBM-2 je podnik povinný objasniť, či a akým spôsobom posudzuje úlohu, ktorú môže zohrávať jeho stratégia a obchodný model pri tvorbe, zhoršovaní alebo zmierňovaní zásadných významných vplyvov na jeho vlastnú pracovnú silu, a či a akým spôsobom sú obchodný model a stratégia prispôsobované s cieľom riešiť takýto významný vplyv. |
AR 5. |
Hoci vlastná pracovná sila podniku nemusí spolupracovať s podnikom na úrovni jeho stratégie alebo obchodného modelu, jej stanoviská môžu slúžiť ako zdroj informácií pri posudzovaní vlastnej stratégie a obchodného modelu zo strany podniku. V záujme splnenia tejto požiadavky na zverejňovanie podnik v prípade potreby zohľadní stanoviská zástupcov pracovníkov. |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom
AR 6. |
Vplyvy na vlastnú pracovnú silu podniku môžu mať pôvod v jeho stratégii alebo obchodnom modeli rôznymi spôsobmi. Vplyvy sa môžu napríklad týkať hodnotovej propozície podniku (ako je poskytovanie výrobkov alebo služieb s najnižšou cenou alebo vysokorýchlostné dodávky, a to spôsobmi, ktorými sa vyvíja tlak na pracovné práva v jeho vlastných činnostiach), alebo jeho štruktúry nákladov a modelu príjmov (presun rizika skladových zásob na dodávateľov s dominovým efektom na pracovné práva osôb, ktoré pre nich pracujú). |
AR 7. |
Vplyvy na vlastnú pracovnú silu podniku, ktoré vznikajú v stratégii alebo obchodnom modeli, môžu priniesť významné riziká aj pre podnik. Riziká vznikajú napríklad vtedy, ak sú niektoré osoby v zamestnaní vystavené riziku nútenej práce a podnik dováža výrobky do krajín, kde právo umožňuje konfiškáciu dovážaného tovaru, pri ktorom existuje podozrenie, že bol vyrobený s využitím nútenej práce. Príkladom príležitostí pre podnik môže byť poskytovanie príležitostí pre pracovnú silu, ako je vytváranie pracovných miest a zvyšovanie úrovne zručností v súvislosti so „spravodlivou transformáciou“. Ďalší príklad v súvislosti s pandémiou alebo inou závažnou zdravotnou krízou sa týka podniku, ktorý sa potenciálne spolieha na podmienenú pracovnú silu s malým až žiadnym prístupom k príspevkom na nemocenskú starostlivosť a zdravotnú starostlivosť, ktorá môže čeliť vážnym rizikám v oblasti prevádzky a kontinuity činností, keďže pracovníci nemajú inú možnosť ako pokračovať v práci počas choroby, čo ďalej zhoršuje šírenie choroby a spôsobuje závažné zlyhania dodávateľského reťazca. V prípade takýchto podnikov sa riziká poškodenia dobrej povesti a riziká obchodných príležitostí spojené s vykorisťovaním nízko kvalifikovaných a slabo platených pracovníkov v geografických oblastiach získavania zdrojov s minimálnou ochranou takisto zvyšujú, pričom silná reakcia médií a preferencie spotrebiteľov smerujú k etickejšie získavanému alebo udržateľnejšiemu tovaru. |
AR 8. |
Príklady konkrétnych charakteristík osôb v rámci vlastnej pracovnej sily podniku, ktoré môže podnik zvážiť v súvislosti s odsekom 15, sa týkajú mladých ľudí, ktorí môžu byť náchylnejší na vplyvy na ich fyzický a duševný vývoj, alebo žien v kontexte, kde sú ženy bežne diskriminované z hľadiska pracovných podmienok, alebo migrantov v kontexte, kde je trh s ponukou práce nedostatočne regulovaný a pracovníkom sa bežne účtujú poplatky za prijatie do zamestnania. Niektoré osoby v rámci pracovnej sily môže ohrozovať prirodzená povaha činnosti, ktorú musia vykonávať (napríklad osoby, ktoré musia manipulovať s chemikáliami alebo obsluhovať určité zariadenia alebo nízko platení zamestnanci, ktorí majú pracovné zmluvy s nestanoveným pracovným časom). |
AR 9. |
Pokiaľ ide o odsek 16, významné riziká by mohli vzniknúť aj v dôsledku závislosti podniku od vlastnej pracovnej sily, keď udalosti s malou pravdepodobnosťou, ale veľkým vplyvom, môžu spôsobiť finančné vplyvy; napríklad, ak globálna pandémia vedie k nepriaznivým zdravotným vplyvom na pracovnú silu podniku, výsledkom čoho sú veľké narušenia výroby a distribúcie. Medzi ďalšie príklady rizika súvisiaceho so závislosťou podniku od jeho pracovnej sily patrí nedostatok kvalifikovaných pracovníkov alebo politické rozhodnutia či právne predpisy s vplyvom na jeho vlastné činnosti a vlastnú pracovnú silu. |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie S1-1 – Politiky týkajúce sa vlastnej pracovnej sily
AR 10. |
Podnik posúdi, či vysvetlenia významných zmien politík prijatých počas roka vykazovania (napríklad nové očakávania v prípade zahraničných dcérskych podnikov, nové alebo dodatočné prístupy k náležitej starostlivosti a náprave) poskytujú kontextové informácie pre používateľov, a môže takéto vysvetlenia zverejniť. Zahŕňa to politiky a záväzky podniku na predchádzanie rizikám a negatívnym vplyvom na osoby v rámci vlastnej pracovnej sily a ich zmierňovanie pri znižovaní emisií uhlíka a transformácii na ekologickejšie a klimaticky neutrálne činnosti, ako aj na poskytovanie príležitostí pre pracovnú silu, ako je vytváranie pracovných miest a zvyšovanie úrovne zručností, vrátane explicitných záväzkov k „spravodlivej transformácii“. |
AR 11. |
Politika môže mať podobu samostatnej politiky týkajúcej sa vlastnej pracovnej sily podniku alebo môže byť zahrnutá do rozsiahlejšieho dokumentu, ako je napríklad etický kódex alebo všeobecná politika udržateľnosti, ktorú už podnik zverejnil ako súčasť iných ESRS. V uvedených prípadoch podnik poskytne presný krížový odkaz na identifikáciu aspektov politiky, ktoré spĺňajú požiadavky v rámci tejto požiadavky na zverejňovanie. |
AR 12. |
Pri zverejňovaní toho, ako sú jeho politiky zosúladené s hlavnými zásadami OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, podnik zohľadní, že hlavné zásady odkazujú na Medzinárodnú listinu ľudských práv, ktorá pozostáva zo Všeobecnej deklarácie ľudských práv a z dvoch paktov, ktorými sa vykonáva, ako aj Deklaráciu Medzinárodnej organizácie práce o základných zásadách a právach pri práci a základné dohovory, o ktoré sa opiera, a môže vykázať zosúladenie s týmito nástrojmi. |
AR 13. |
Pri vysvetľovaní, ako sú začlenené vonkajšie politiky, môže podnik napríklad zohľadniť vnútorné politiky zodpovedného získavania zdrojov a zosúladenie s inými politikami týkajúcimi sa vlastných pracovníkov, napríklad pokiaľ ide o nútenú prácu. Pokiaľ ide o kódexy správania dodávateľov, ktoré podnik môže mať, uvedie, či zahŕňajú ustanovenia týkajúce sa bezpečnosti pracovníkov, neistej práce (t. j. využívanie pracovníkov na základe krátkodobých pracovných zmlúv alebo pracovných zmlúv s obmedzeným počtom hodín, pracovníkov zamestnaných prostredníctvom tretích strán, subdodávky tretím stranám alebo využívanie neformálnych pracovníkov), obchodovania s ľuďmi, využívania nútenej práce alebo detskej práce a či sú tieto ustanovenia plne v súlade s uplatniteľnými normami MOP. |
AR 14. |
Podnik môže poskytnúť názorný príklad typov oznámenia svojich politík uvedeným jednotlivcom, skupinám jednotlivcov alebo subjektom, pre ktoré sú relevantné, a to buď preto, že sa očakáva, že ich budú vykonávať (napríklad zamestnanci, zmluvní partneri a dodávatelia podniku), alebo preto, že majú priamy záujem na ich vykonávaní (napríklad osoby v rámci jeho vlastnej pracovnej sily, investori). Môže zverejniť komunikačné nástroje a kanály (napríklad letáky, informačné bulletiny, špecializované webové sídla, sociálne médiá, osobné interakcie, zástupcovia zamestnancov), ktorých cieľom je zabezpečiť, aby bola politika prístupná a aby rôzne skupiny verejnosti rozumeli jej dôsledkom. Podnik môže takisto vysvetliť, ako odhaľuje a odstraňuje potenciálne prekážky brániace šíreniu informácií, napríklad prostredníctvom prekladu do príslušných jazykov alebo používania grafického znázornenia. |
AR 15. |
K diskriminácii v zamestnaní a povolaní dochádza, keď sa s niekým zaobchádza rozdielne alebo menej priaznivo z dôvodu charakteristík, ktoré nesúvisia so zásluhami alebo s inherentnými požiadavkami práce. Tieto charakteristiky sú bežne vymedzené vo vnútroštátnych právnych predpisoch. Okrem dôvodov uvedených v požiadavke na zverejňovanie podnik posúdi aj iné dôvody diskriminácie zakázané vnútroštátnymi právnymi predpismi. |
AR 16. |
Diskriminácia môže nastať v rôznych pracovných činnostiach. Patrí medzi ne prístup k zamestnaniu, konkrétnym povolaniam, odbornej príprave a poradenstvu pre voľbu povolania a k sociálnemu zabezpečeniu. Okrem toho k nej môže dôjsť v súvislosti s podmienkami zamestnávania, napríklad: nábor, odmeňovanie, pracovný čas a odpočinok, platená dovolenka, ochrana materstva, zabezpečenie funkčného obdobia, pracovné pridelenie, hodnotenie výkonu a postup, možnosti odbornej prípravy, perspektívy služobného postupu, bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci, skončenie pracovného pomeru. Podnik sa môže venovať týmto oblastiam osobitne pri zverejňovaní svojich politík a základných postupov na splnenie požiadavky na zverejňovanie. |
AR 17. |
Podnik môže zverejniť, či:
|
Požiadavka na zverejňovanie S1-2 – Procesy na zapojenie vlastných pracovníkov a zástupcov pracovníkov v súvislosti s vplyvmi
AR 18. |
Pri opise funkcie alebo pozície, ktorá zahŕňa prevádzkovú zodpovednosť za toto zapojenie a/alebo konečnú zodpovednosť, môže podnik uviesť, či ide o osobitnú pozíciu alebo funkciu alebo o súčasť všeobecnejšej pozície alebo funkcie, a či sa ponúkajú prípadné činnosti na budovanie kapacít na podporu zapojenia zamestnancov. Ak takúto pozíciu alebo funkciu nevie identifikovať, môže uviesť, že ide o tento prípad. Táto požiadavka na zverejňovanie by sa mohla splniť aj odkazom na informácie zverejnené podľa ESRS 2 GOV-1 Úloha správnych, riadiacich a dozorných orgánov. |
AR 19. |
Pri príprave zverejnení uvedených v odseku 27 písm. b) a c) možno vziať do úvahy tieto názorné príklady:
|
AR 20. |
Globálne rámcové dohody slúžia na vytvorenie trvalého vzťahu medzi nadnárodným podnikom a globálnym odborovým združením s cieľom zabezpečiť, aby podnik dodržiaval rovnaké štandardy v každej krajine, v ktorej pôsobí. |
AR 21. |
Na ilustráciu toho, ako názory jeho vlastnej pracovnej sily ovplyvňujú konkrétne rozhodnutia alebo činnosti, môže podnik uviesť príklady z aktuálneho obdobia vykazovania. |
AR 22. |
Ak má podnik dohody s vnútroštátnymi, európskymi alebo medzinárodnými odborovými zväzmi alebo zamestnaneckými radami, ktoré sa týkajú práv ľudí, jeho vlastnej pracovnej sily, možno to zverejniť na ilustráciu toho, ako dohoda umožňuje podniku získať prehľad o názoroch takýchto osôb. |
AR 23. |
Ak je to možné, podnik môže zverejniť príklady z obdobia vykazovania na ilustráciu toho, ako názory jeho vlastnej pracovnej sily a zástupcov pracovníkov ovplyvňujú konkrétne rozhodnutia alebo činnosti podniku. |
AR 24. |
Podnik pri plnení tejto požiadavky na zverejňovanie zohľadní tieto aspekty:
|
AR 25. |
Podnik môže v súvislosti s odsekom 24 o rozmanitosti zverejniť aj tieto informácie:
|
AR 26. |
Podnik môže takisto oznámiť informácie o účinnosti procesov na zapojenie svojej vlastnej pracovnej sily z predchádzajúcich období vykazovania. Platí to v prípadoch, keď podnik posúdil účinnosť týchto procesov alebo využil získané poznatky počas aktuálneho obdobia vykazovania. Procesy používané na sledovanie účinnosti môžu zahŕňať interný alebo externý audit alebo overovanie, posúdenia vplyvu, systémy merania, spätnú väzbu od zainteresovaných strán, mechanizmy podávania sťažností, externé hodnotenia výkonnosti a referenčné porovnávanie. |
Požiadavka na zverejňovanie S1-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály pre vlastných pracovníkom na vyjadrenie obáv
AR 27. |
Pri plnení požiadaviek stanovených kritériami na zverejňovanie podľa požiadavky na zverejňovanie ESRS S1-3 sa podnik môže riadiť obsahom hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv a usmernení OECD o náležitej starostlivosti pre zodpovedné obchodné správanie, ktoré sú zamerané na nápravu a mechanizmy podávania sťažností. |
AR 28. |
Medzi kanály na vyjadrenie obáv alebo potrieb patria mechanizmy podávania sťažností, horúce linky, odborové zväzy (ak sú osoby v rámci pracovnej sily členmi odborového zväzu), procesy dialógu alebo iné prostriedky, prostredníctvom ktorých môže vlastná pracovná sila alebo zástupcovia pracovníkov podniku vyjadriť obavy týkajúce sa vplyvov alebo vysvetliť potreby, ktoré by chceli, aby podnik riešil. To by mohlo zahŕňať kanály zabezpečované priamo podnikom aj kanály zabezpečované subjektmi, v ktorých ich vlastná pracovná sila pracuje, popri akýchkoľvek iných mechanizmoch, ktoré podnik môže použiť na to, aby získal prehľad o riadení vplyvov na svoju vlastnú pracovnú silu, ako sú napríklad audity zhody. Ak podnik pri plnení tejto požiadavky vychádza výhradne z informácií o existencii takýchto kanálov, ktoré zabezpečujú jeho obchodné vzťahy, môže to uviesť. |
AR 29. |
Mechanizmy tretích strán môžu zahŕňať mechanizmy prevádzkované vládou, mimovládnymi organizáciami, priemyselnými združeniami a inými iniciatívami spolupráce. Podnik môže zverejniť, či sú tieto mechanizmy prístupné všetkým osobám v rámci jeho vlastnej pracovnej sily (alebo zástupcom pracovníkov alebo v ich neprítomnosti jednotlivcom či organizáciám konajúcim v ich mene, alebo ktorí by si inak mohli uvedomovať negatívne vplyvy). |
AR 30. |
Podnik posúdi, či a ako môžu mať osoby z jeho vlastnej pracovnej sily, ktoré môžu byť ovplyvnené, a ich zástupcovia pracovníkov prístup ku kanálom na úrovni podniku, v ktorom sú zamestnaní alebo pre ktorý sú zmluvne viazaní pracovať, v súvislosti s každým významným vplyvom. Príslušné kanály môžu zahŕňať horúce linky, odborové zväzy (ak sú osoby v rámci pracovnej sily členmi odborového zväzu) alebo zamestnanecké rady, alebo iné mechanizmy podávania sťažností, ktoré prevádzkuje príslušný podnikom alebo tretia strana. |
AR 31. |
Pri vysvetľovaní, či a ako podnik vie, že osoby v rámci jeho vlastnej pracovnej sily poznajú niektorý z týchto kanálov a dôverujú mu, môže podnik poskytnúť relevantné a spoľahlivé údaje o účinnosti týchto kanálov z pohľadu samotných dotknutých osôb. Príkladmi zdrojov informácií sú prieskumy medzi osobami v rámci pracovnej sily podniku, ktoré takéto kanály použili, a úroveň ich spokojnosti s týmto procesom a výsledkami. |
AR 32. |
Pri opisovaní účinnosti kanálov, prostredníctvom ktorých môže vlastná pracovná sila a zástupcovia podniku vyjadriť obavy, sa podnik môže riadiť týmito otázkami, ktoré vychádzajú z „kritérií účinnosti mimosúdnych mechanizmov podávania sťažností“ v zmysle hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, najmä zásady č. 31. Úvahy uvedené ďalej v texte možno uplatňovať na jednotlivé kanály alebo na celý systém kanálov:
|
Požiadavka na zverejňovanie S1-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov a prístupov k zmierňovaniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich s vlastnou pracovnou silou a účinnosť týchto opatrení a prístupov
AR 33. |
Môže trvať, kým podnik pochopí negatívne vplyvy a spôsob, ako ich podnik môže riešiť prostredníctvom vlastnej pracovnej sily, ako aj určí vhodné reakcie a zavedie ich do praxe. Podnik môže preto zverejniť:
|
AR 34. |
Vhodné opatrenia sa môžu líšiť podľa toho, či podnik spôsobuje významný vplyv alebo k nemu prispieva, alebo či sa zapája, pretože tento vplyv sa priamo spája s jeho činnosťou, výrobkami alebo službami prostredníctvom obchodného vzťahu. |
AR 35. |
Vzhľadom na to, že významné negatívne vplyvy ovplyvňujúce vlastnú pracovnú silu, ktoré sa vyskytli počas obdobia vykazovania, môžu byť spojené aj s inými subjektmi alebo činnosťami, ktoré podnik nemá priamo pod kontrolou, môže zverejniť informácie o tom, či a ako sa usiluje využiť svoj vplyv v obchodných vzťahoch na riadenie týchto vplyvov. Môže to zahŕňať využívanie (napríklad presadzovanie zmluvných požiadaviek v rámci obchodných vzťahov alebo zavádzanie stimulov), iných foriem vplyvu v rámci vzťahu (napríklad poskytovanie odbornej prípravy alebo budovanie kapacít v oblasti práv pracovníkov subjektom, s ktorými má podnik obchodné vzťahy) alebo vplyv v rámci spolupráce s partnermi alebo inými aktérmi (napríklad iniciatívy zamerané na zodpovedný nábor alebo zabezpečenie primeranej mzdy pre pracovníkov). |
AR 36. |
Ak podnik zverejňuje informácie o svojej účasti na priemyselnej iniciatíve alebo iniciatíve viacerých zainteresovaných strán ako súčasť svojich opatrení na riešenie významných negatívnych vplyvov, môže zverejniť, ako sa táto iniciatíva a jeho vlastné zapojenie zameriavajú na riešenie príslušného významného vplyvu. Podľa ESRS S1-5 môže vykázať príslušné cieľové hodnoty stanovené v iniciatíve a pokrok v ich dosahovaní. |
AR 37. |
Pri zverejňovaní informácií o tom, či a ako podnik pri rozhodovaní o ukončení obchodných vzťahov zvažuje skutočné a potenciálne vplyvy na svoju vlastnú pracovnú silu a či a ako sa usiluje riešiť prípadné negatívne vplyvy, ktoré môžu vyplynúť z ukončenia, môže podnik uviesť príklady. |
AR 38. |
Procesy používané na sledovanie účinnosti opatrení môžu zahŕňať interný alebo externý audit alebo overovanie, súdne konania a/alebo súvisiace súdne rozhodnutia, posúdenia vplyvu, systémy merania, spätnú väzbu od zainteresovaných strán, mechanizmy podávania sťažností, externé hodnotenia výkonnosti a referenčné porovnávanie. |
AR 39. |
Cieľom podávania správ o účinnosti je umožniť pochopenie súvislostí medzi opatreniami prijatými podnikom a účinným riadením vplyvov. Medzi ďalšie informácie, ktoré môže podnik poskytnúť, patria údaje, z ktorých vyplýva zníženie počtu zistených incidentov. |
AR 40. |
Pokiaľ ide o iniciatívy alebo procesy, ktorých primárnym cieľom je zabezpečiť pozitívne vplyvy na osoby v rámci vlastnej pracovnej sily podniku, ktoré vychádzajú z ich potrieb, a pokiaľ ide o pokrok vo vykonávaní týchto iniciatív alebo procesov, podnik môže zverejniť:
|
AR 41. |
Podnik môže vysvetliť, či sú takéto iniciatívy určené aj na podporu dosiahnutia jedného alebo viacerých cieľov v oblasti udržateľného rozvoja. Napríklad podnik, ktorý sa zaviazal k cieľu udržateľného rozvoja č. 8, ktorým je „podporovať trvalý, inkluzívny a udržateľný hospodársky rast, plnú a produktívnu zamestnanosť a dôstojnú prácu pre všetkých“, môže aktívne pracovať na odstránení nútenej práce alebo povinnej práce alebo na podpore vyššej úrovne produktivity činností v rozvojových krajinách prostredníctvom technologických modernizácií a odbornej prípravy miestnej pracovnej sily, z čoho môžu mať úžitok konkrétne osoby v rámci vlastnej pracovnej sily, na ktorých sú opatrenia zamerané, ako aj ich miestne komunity. |
AR 42. |
Pri zverejňovaní plánovaných alebo dosiahnutých pozitívnych výsledkov svojich opatrení pre vlastnú pracovnú silu podniku treba rozlišovať medzi dôkazmi o tom, že určité činnosti sa uskutočnili (napr. že x osôb absolvovalo odbornú prípravu v oblasti finančnej gramotnosti), a dôkazmi o skutočných výsledkoch pre dotknuté osoby (napr. že x osôb uvádza, že si dokážu lepšie spravovať svoju výplatu a domáci rozpočet). |
AR 43. |
Ak podnik prijal opatrenia na zmiernenie negatívnych vplyvov na vlastnú pracovnú silu, ktoré vyplývajú z transformácie na ekologickejšie, klimaticky neutrálne hospodárstvo, ako je odborná príprava a rekvalifikácia, záruky v oblasti zamestnávania a v prípade zníženia počtu zamestnancov alebo hromadného prepúšťania opatrenia, ako napr. pracovné poradenstvo, odborné poradenstvo, umiestňovanie v rámci spoločnosti a plány predčasného odchodu do dôchodku, podnik tieto opatrenia zverejní. Zahŕňa to opatrenia na dosiahnutie súladu s platnými predpismi. Podnik môže upozorniť na súčasný a/alebo očakávaný vonkajší vývoj, ktorý má vplyv na to, či sa závislosti premenia na riziká. To zahŕňa aj zohľadnenie vplyvov, ktoré môžu vzniknúť v dôsledku transformácie na ekologickejšiu a klimaticky neutrálnu činnosť. |
AR 44. |
Pri zverejňovaní významných rizík a príležitostí súvisiacich s vplyvmi alebo závislosťami podniku od jeho vlastnej pracovnej sily môže podnik zohľadniť tieto skutočnosti:
|
AR 45. |
Pri vysvetľovaní informácií o tom, či sa závislosti premieňajú na riziká, podnik zohľadní vonkajší vývoj. |
AR 46. |
Pri zverejňovaní informácií o politikách, opatreniach a zdrojoch a cieľových hodnotách súvisiacich s riadením významných rizík a príležitostí môže podnik v prípadoch, keď riziká a príležitosti vznikajú v dôsledku významného vplyvu, uviesť krížový odkaz na svoje zverejnenia o politikách, opatreniach a zdrojoch a cieľových hodnotách vo vzťahu k tomuto vplyvu. |
AR 47. |
Podnik zváži, či a ako sú jeho procesy na riadenie významných rizík súvisiacich s vlastnou pracovnou silou integrované do jeho existujúcich procesov na riadenie rizika. |
AR 48. |
Pri zverejňovaní zdrojov pridelených na riadenie významných vplyvov môže podnik vysvetliť, ktoré interné funkcie sa podieľajú na riadení týchto vplyvov a aké druhy opatrení prijímajú na riešenie negatívnych a dosahovanie pozitívnych vplyvov. |
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie S1-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov, ako aj rizík a príležitostí
AR 49. |
Pri zverejňovaní informácií o cieľových hodnotách v súlade s odsekom 46 môže podnik zverejniť informácie o:
|
AR 50. |
Cieľové hodnoty týkajúce sa rizík a príležitostí môžu byť rovnaké ako cieľové hodnoty týkajúce sa vplyvov alebo sa od nich môžu líšiť. Napríklad cieľová hodnota dosiahnuť primerané mzdy pre pracovníkov, ktorí nie sú zamestnancami podniku, by mohla znížiť vplyvy na tieto osoby a zároveň znížiť súvisiace riziká z hľadiska kvality a spoľahlivosti ich výstupu. |
AR 51. |
Podnik môže takisto rozlišovať medzi krátkodobými, strednodobými a dlhodobými cieľovými hodnotami, ktoré sa vzťahujú na ten istý záväzok politiky. Podnik môže mať napríklad dlhodobú cieľovú hodnotu dosiahnuť do roku 2030 zníženie počtu incidentov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ktoré postihujú vodičov, o 80 % a krátkodobú cieľovú hodnotu znížiť počet nadčasových hodín vodičov dodávok o x % pri zachovaní ich príjmov do roku 2024. |
AR 52. |
Pri úprave alebo nahradení cieľovej hodnoty v období vykazovania môže podnik túto zmenu vysvetliť krížovým odkazom na významné zmeny v obchodnom modeli alebo na širšie zmeny v prijatom štandarde alebo právnych predpisoch, z ktorých je daná cieľová hodnota odvodená, s cieľom poskytnúť kontextové informácie v zmysle ESRS 2 BP-2 Zverejňovanie informácií v súvislosti s osobitnými okolnosťami. |
Požiadavka na zverejňovanie S1-6 – Charakteristiky zamestnancov podniku
AR 53. |
Táto požiadavka na zverejňovanie sa vzťahuje na všetkých zamestnancov, ktorí vykonávajú prácu pre ktorýkoľvek subjekt podniku zahrnutý do vykazovania informácií o udržateľnosti. |
AR 54. |
Poskytnutie rozčlenenia zamestnancov podľa krajín poskytuje prehľad o distribúcii činnosti v jednotlivých krajinách. Počet zamestnancov v každej krajine je takisto kľúčovým faktorom mnohých práv pracovníkov a zástupcov pracovníkov na informácie, konzultácie a účasť, a to tak v acquis Únie v oblasti pracovného práva (napríklad smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/38/ES (108)„smernica o európskych zamestnaneckých radách“ a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/14/ES (109)„smernica o informovaní a poradách“), ako aj vo vnútroštátnom práve (napríklad práva zriadiť zamestnaneckú radu alebo mať zastúpenie zamestnancov vo vrcholových orgánoch). Poskytnutie členenia zamestnancov podľa pohlavia a typu pracovnoprávneho vzťahu dáva prehľad o rodovom zastúpení v podniku. Poskytnutie rozčlenenia zamestnancov podľa regiónov navyše dáva prehľad o regionálnych rozdieloch. Región môže odkazovať na krajinu alebo iné geografické lokality, ako je napríklad región v rámci krajiny alebo svetový región. |
AR 55. |
Podnik zverejní požadované informácie v týchto tabuľkových formátoch:
Tabuľka 1 Vzor pre prezentáciu informácií o počte zamestnancov podľa pohlavia
V niektorých členských štátoch je v súčasnosti možné, aby sa osoby zákonne zaregistrovali ako osoby tretieho, často neutrálneho pohlavia, ktoré je v tabuľke vyššie kategorizované ako „iné“. Ak však podnik zverejňuje údaje o zamestnancoch tam, kde to nie je možné, môže to vysvetliť a uviesť, že kategória „iné“ sa neuplatňuje. Tabuľka 2 Vzor pre prezentáciu počtu zamestnancov v krajinách, kde má podnik najmenej 50 zamestnancov, ktorí predstavujú najmenej 10 % celkového počtu jeho zamestnancov.
Tabuľka 3 Vzor prezentovania informácií o zamestnancoch podľa typu zmluvy rozčlenených podľa pohlavia (počet zamestnancov alebo ekvivalent plného pracovného času) (vykazovanie zamestnancov na plný úväzok a zamestnancov na kratší pracovný čas je dobrovoľné)
Tabuľka 4 Vzor prezentovania informácií o zamestnancoch podľa typu zmluvy rozčlenených podľa regiónu (počet zamestnancov alebo ekvivalent plného pracovného času) (vykazovanie zamestnancov na plný úväzok a zamestnancov na kratší pracovný čas je dobrovoľné)
|
AR 56. |
Vymedzenia pojmov stály zamestnanec, dočasný zamestnanec, zamestnanec na nezaručený počet hodín, zamestnanec na plný úväzok a zamestnanec na kratší pracovný čas sa v jednotlivých krajinách líšia. Ak má podnik zamestnancov vo viac ako jednej krajine, na výpočet údajov na úrovni krajiny použije vymedzenie pojmov podľa vnútroštátnych právnych predpisov krajín, v ktorých zamestnanci sídlia. Údaje na úrovni krajiny sa potom spočítajú, aby sa vypočítali celkové čísla, bez ohľadu na rozdiely vo vnútroštátnych právnych vymedzeniach pojmov. Zamestnanci na nezaručený počet hodín sú v podniku zamestnaní bez záruky minimálneho alebo pevného počtu pracovných hodín. Od zamestnanca sa môže vyžadovať, aby bol pripravený pracovať podľa potreby, ale podnik nie je zmluvne povinný poskytovať zamestnancovi minimálny alebo pevný počet pracovných hodín za deň, týždeň alebo mesiac. Do tejto kategórie patria napríklad príležitostní zamestnanci, zamestnanci, ktorí majú pracovné zmluvy na nula hodín, a zamestnanci na zavolanie. |
AR 57. |
Zverejňovanie počtu zamestnancov na konci obdobia vykazovania poskytuje informácie k danému časovému momentu bez zachytávania výkyvov počas obdobia vykazovania. Pri zverejňovaní týchto počtov v priemeroch za obdobie vykazovania sa zohľadňujú výkyvy počas obdobia vykazovania. |
AR 58. |
Kvantitatívne údaje, ako napríklad počet dočasných zamestnancov alebo zamestnancov na kratší pracovný čas, pravdepodobne nebudú samy osebe postačovať. Napríklad vysoký podiel dočasných zamestnancov alebo zamestnancov na kratší pracovný čas by mohol naznačovať nedostatok istoty zamestnania pre zamestnancov, ale rovnako by mohol signalizovať pružnosť na pracovisku, ak sa ponúka ako dobrovoľná voľba. Z tohto dôvodu je podnik povinný zverejniť kontextové informácie, ktoré pomôžu používateľom informácií interpretovať tieto údaje. Podnik môže vysvetliť dôvody dočasného zamestnania. Príkladom takéhoto dôvodu je nábor zamestnancov na vykonanie práce na dočasnom alebo sezónnom projekte alebo akcii. Ďalším príkladom je štandardná prax ponúkania dočasného pracovného pomeru (napríklad na šesť mesiacov) novým zamestnancom predtým, ako im bude ponúknutý trvalý pracovný pomer. Podnik môže takisto vysvetliť dôvody zamestnania na nezaručený počet hodín. |
AR 59. |
Na účely výpočtu fluktuácie vlastných zamestnancov podnik vypočíta súhrnný počet zamestnancov, ktorí odídu dobrovoľne alebo z dôvodu prepustenia, odchodu do dôchodku alebo úmrtia pri výkone služby. Podnik použije toto číslo v čitateli miery fluktuácie zamestnancov a môže určiť menovateľa použitého na výpočet tejto miery a opísať jej metodiku. |
AR 60. |
Ak nie sú k dispozícii údaje s podrobnými informáciami, podnik použije odhad počtu zamestnancov alebo pomerov zamestnancov v súlade s ESRS 1 a jasne uvedie, kde sa odhady použili. |
Požiadavka na zverejňovanie S1-7 – Charakteristiky pracovníkov vlastnej pracovnej sily, ktorí nie sú zamestnancami podniku
AR 61. |
Táto požiadavka na zverejňovanie poskytuje prehľad o prístupe podniku k zamestnaniu, ako aj o rozsahu a povahe vplyvov vyplývajúcich z jeho postupov zamestnávania. Poskytuje aj kontextové informácie, ktoré pomáhajú pochopiť informácie uvedené v iných zverejneniach. Toto zverejňovanie sa týka individuálnych dodávateľov, ktorí podniku poskytujú pracovnú silu („samostatne zárobkovo činné osoby“), ako aj pracovníkov, ktorých poskytujú podniky primárne pôsobiace v oblasti „sprostredkovania práce“ (kód NACE N78). Ak sú všetky osoby vykonávajúce prácu pre podnik zamestnancami a podnik nemá medzi zamestnancami žiadne osoby, ktoré nie sú zamestnancami, táto požiadavka na zverejňovanie nie je pre podnik významná; napriek tomu môže podnik uviesť túto skutočnosť pri zverejňovaní informácií požadovaných v požiadavke na zverejňovanie S1-6 ako kontextové informácie, keďže tieto informácie môžu byť relevantné pre používateľov vyhlásenia o udržateľnosti. |
AR 62. |
Príklady dodávateľov (samostatne zárobkovo činných osôb) v rámci vlastnej pracovnej sily podniku zahŕňajú: dodávateľov najatých podnikom na vykonávanie prác, ktoré by inak vykonával zamestnanec; dodávateľov najatých podnikom na vykonávanie prác na verejnom priestranstve (napr. na ceste, na ulici); dodávateľov najatých podnikom na dodanie diela/služby priamo na pracovisku klienta organizácie. K príkladom osôb zamestnaných treťou stranou pôsobiacou v oblasti „sprostredkovania práce“ patria osoby, ktorých práca je pod vedením podniku: osoby, ktoré vykonávajú rovnakú prácu, akú vykonávajú zamestnanci, napríklad osoby, ktoré zastupujú zamestnancov, ktorí sú dočasne neprítomní (z dôvodu choroby, dovolenky, rodičovskej dovolenky atď.); osoby, ktoré vykonávajú pravidelnú prácu na tom istom pracovisku ako zamestnanci, a pracovníci, ktorí sú dočasne vyslaní z iného členského štátu EÚ pracovať pre podnik („vyslaní pracovníci“). K príkladom pracovníkov v hodnotovom reťazci (a teda pracovníkov, ktorí nie sú súčasťou vlastnej pracovnej sily podniku a sú vykazovaní v rámci ESRS S2) patria: pracovníci dodávateľa najatého podnikom, ktorí pracujú v priestoroch dodávateľa s použitím pracovných metód dodávateľa; pracovníci „downstreamového“ subjektu, ktorý nakupuje tovar alebo služby od podniku, a pracovníci dodávateľa zariadenia do podniku, ktorí na jednom alebo viacerých pracoviskách podniku vykonávajú pravidelnú údržbu zariadenia dodávateľa (napríklad kopírovacieho stroja) na základe zmluvy medzi dodávateľom zariadenia a podnikom. |
AR 63. |
Ak podnik nemôže vykázať presné údaje, na zverejnenie počtu osôb vo svojej vlastnej pracovnej sile, ktorí nie sú zamestnancami, použije odhady podľa ustanovení v ESRS 1 s presnosťou na desať, alebo ak počet ľudí v jeho vlastnej pracovnej sile, ktorí nie sú zamestnancami, je väčší ako 1 000, s presnosťou na 100 a vysvetlí to. Okrem toho jasne identifikuje informácie, ktoré pochádzajú zo skutočných údajov a odhadov. |
AR 64. |
Zverejňovanie počtu osôb vo vlastnej pracovnej sile podniku, ktorí nie sú zamestnancami, na konci obdobia vykazovania poskytuje informácie k danému časovému momentu bez zachytávania výkyvov počas obdobia vykazovania. Pri zverejňovaní tohto čísla ako priemeru za obdobie vykazovania sa zohľadňujú výkyvy počas obdobia vykazovania a používateľom môže poskytnúť prehľadnejšie a relevantnejšie informácie. |
AR 65. |
Informácie zverejnené podnikom umožňujú používateľom pochopiť, ako sa počet pracovníkov vlastnej pracovnej sily, ktorí nie sú zamestnancami podniku, mení počas obdobia vykazovania alebo v porovnaní s predchádzajúcim obdobím vykazovania (t. j. či sa počet zvýšil alebo znížil). Podnik môže takisto zverejniť dôvody výkyvov. Napríklad nárast počtu pracovníkov, ktorí nie sú zamestnancami podniku, počas obdobia vykazovania, môže byť spôsobený sezónnou udalosťou. Naopak, pokles počtu pracovníkov, ktorí nie sú zamestnancami podniku, v porovnaní s predchádzajúcim obdobím vykazovania mohol byť spôsobený dokončením dočasného projektu. Ak podnik zverejní výkyvy, vysvetlí aj kritériá použité na určenie toho, ktoré výkyvy zverejňuje. Ak počas obdobia vykazovania alebo medzi súčasným a predchádzajúcim obdobím vykazovania nedôjde k významným výkyvom v počte pracovníkov, ktorí nie sú zamestnancami podniku, podnik môže zverejniť túto informáciu. |
Požiadavka na zverejňovanie S1-8 – Pokrytie kolektívnym vyjednávaním a sociálny dialóg
Pokrytie kolektívnym vyjednávaním
AR 66. |
Percentuálny podiel zamestnancov, na ktorých sa vzťahujú kolektívne zmluvy, sa vypočíta podľa tohto vzorca:
|
AR 67. |
Zamestnanci vo vlastnej pracovnej sile podniku, na ktorých sa vzťahujú kolektívne zmluvy, sú jednotlivci, na ktorých je podnik povinný túto dohodu uplatňovať. To znamená, že ak sa na žiadneho zo zamestnancov nevzťahuje kolektívna zmluva, uvádzaný percentuálny podiel je nulový. Zamestnanec vo vlastnej pracovnej sile podniku, na ktorého sa vzťahuje viac ako jedna kolektívna zmluva, sa musí započítať iba raz. |
AR 68. |
Táto požiadavka nie je zameraná na získanie percentuálneho podielu zamestnancov zastúpených zamestnaneckou radou alebo patriacich do odborových zväzov, ktorý môže byť odlišný. Percentuálny podiel zamestnancov, na ktorých sa vzťahujú kolektívne zmluvy, môže byť vyšší ako percentuálny podiel zamestnancov, ktorí sú členmi odborového zväzu, keď sa kolektívne zmluvy vzťahujú na členov odborov aj nečlenov odborov. Prípadne môže byť percentuálny podiel zamestnancov, na ktorých sa vzťahujú kolektívne zmluvy, nižší ako percentuálny podiel zamestnancov, ktorí sú členmi odborového zväzu. Môže ísť o prípad, keď nie sú k dispozícii žiadne kolektívne zmluvy alebo keď sa kolektívne zmluvy nevzťahujú na všetkých zamestnancov, ktorí sú členmi odborového zväzu. |
Sociálny dialóg
AR 69. |
Na výpočet informácií požadovaných podľa odseku 63 písm. a) podnik určí, v ktorých krajinách Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP) má významnú zamestnanosť (t. j. aspoň 50 zamestnancov, ktorí predstavujú najmenej 10 % jeho celkového počtu zamestnancov). Za tieto krajiny vykáže percentuálny podiel zamestnancov v danej krajine, ktorí sú zamestnaní v zariadeniach, v ktorých zamestnancov zastupujú zástupcovia pracovníkov. Podnik je vymedzený ako akákoľvek prevádzka, v ktorej podnik vykonáva nie prechodnú hospodársku činnosť s použitím ľudských zdrojov a tovarov. Medzi príklady patrí: továreň, pobočka maloobchodného reťazca alebo ústredie podniku. V prípade krajín, v ktorých je len jeden podnik, bude uvádzaný percentuálny podiel buď 100 % alebo 0 %.
|
AR 70. |
Informácie na základe tejto požiadavky na zverejňovanie sa budú vykazovať takto:
Tabuľka 1 Vzor pre vykazovanie pokrytia kolektívnym vyjednávaním a sociálneho dialógu
|
Požiadavka na zverejňovanie S1-9 – Metriky rozmanitosti
AR 71. |
Pri príprave zverejnenia o rodových otázkach vo vrcholovom manažmente podnik použije vymedzenie pojmu vrcholový manažment ako jednu a dve úrovne pod správnymi a dozornými orgánmi, pokiaľ tento pojem už nebol vymedzený pri činnosti podniku a nelíši sa od predchádzajúceho opisu. V takomto prípade môže podnik použiť svoje vlastné vymedzenie pojmu pre vrcholový manažment a zverejniť túto skutočnosť a svoje vlastné vymedzenie pojmu. |
Požiadavka na zverejňovanie S1-10 – Primerané mzdy
AR 72. |
Najnižšia mzda sa vypočíta pre najnižšiu kategóriu odmeny s výnimkou stážistov a učňov. Pri tomto výpočte sa má vychádzať zo základnej mzdy a akýchkoľvek pevných dodatočných platieb, ktoré sú garantované všetkým zamestnancom. Najnižšia mzda sa posudzuje samostatne pre každú krajinu, v ktorej podnik pôsobí, okrem krajín mimo EHP, keď je príslušná primeraná alebo minimálna mzda vymedzená na nižšej ako vnútroštátnej úrovni. |
AR 73. |
Referenčná hodnota primeranej mzdy použitá na porovnanie s najnižšou mzdou nesmie byť nižšia ako:
|
AR 74. |
V smernici (EÚ) 2022/2041 o primeraných minimálnych mzdách v Európskej únii sa uvádzajú orientačné referenčné hodnoty bežne používané na medzinárodnej úrovni, ako je 60 % mediánu hrubej mzdy a 50 % priemernej hrubej mzdy, a/alebo orientačné referenčné hodnoty používané na vnútroštátnej úrovni. Údaje pre orientačné hodnoty 60 % národného mediánu hrubej mzdy alebo 50 % národnej priemernej hrubej mzdy možno získať z európskeho výberového zisťovania pracovných síl. |
Požiadavka na zverejňovanie S1-11 – Sociálna ochrana
AR 75. |
Sociálna ochrana sa vzťahuje na všetky opatrenia, ktoré poskytujú prístup k zdravotnej starostlivosti a podpore príjmu v prípade náročných životných udalostí, ako je strata zamestnania, choroba a potreba lekárskej starostlivosti, pôrod a výchova dieťaťa alebo odchod do dôchodku a potreba dôchodku. |
Požiadavka na zverejňovanie S1-12 – Osoby so zdravotným postihnutím
AR 76. |
Pri zverejňovaní informácií požadovaných v odseku 77 týkajúcich sa osôb so zdravotným postihnutím podnik poskytne všetky kontextové informácie potrebné na pochopenie údajov a spôsobu zostavenia údajov (metodika), ako sú informácie o vplyve rôznych právnych vymedzení osôb so zdravotným postihnutím v rôznych krajinách, v ktorých podnik pôsobí. |
Požiadavka na zverejňovanie S1-13 – Metriky odbornej prípravy a rozvoja zručností
AR 77. |
Pravidelné preskúmanie výkonnosti je vymedzené ako preskúmanie na základe kritérií, s ktorými je oboznámený zamestnanec a jeho nadriadený, ktoré sa vykonáva s vedomím zamestnanca najmenej raz ročne. Preskúmanie môže zahŕňať hodnotenie vykonávané priamym nadriadeným pracovníka, jeho kolegami alebo širším okruhom zamestnancov. Do preskúmania sa môže zapojiť aj oddelenie ľudských zdrojov. Na zverejnenie informácií požadovaných v odseku 83 písm. a) podnik použije údaje o počte zamestnancov uvedené v požiadavke na zverejňovanie ESRS S1-6 v menovateli na výpočet:
|
AR 78. |
Na zverejnenie priemeru požadovaného podľa odseku 83 písm. b) podnik vykoná tento výpočet: celkový počet hodín odbornej prípravy, ktoré boli zamestnancom ponúknuté a ktoré absolvovali, podľa pohlavia vydelený celkovým počtom zamestnancov podľa pohlavia. Pre celkový priemer odbornej prípravy a priemer podľa pohlavia sa použijú údaje o počte zamestnancov pre celkovú zamestnanosť a zamestnanosť podľa pohlavia uvedené v požiadavke na zverejňovanie ESRS S1-6. |
AR 79. |
Kategórie zamestnancov predstavujú členenie zamestnancov podľa úrovne (napríklad vyšší manažment, stredný manažment) alebo funkcie (napríklad technická, administratívna, výrobná). Tieto informácie sú odvodené z vlastného systému ľudských zdrojov podniku. Pri kategorizácii pracovnej sily podnik vymedzí primerané a zmysluplné kategórie zamestnancov, ktoré používateľom informácií umožnia pochopiť rôzne ukazovatele výkonnosti medzi kategóriami. Podnik môže prezentovať kategóriu pre zamestnancov na výkonnej úrovni a zamestnancov mimo výkonnej úrovne. |
Požiadavka na zverejňovanie S1-14 – Metriky zdravia a bezpečnosti
AR 80. |
V súvislosti s odsekom 88 písm. a) sa percentuálny podiel vlastnej pracovnej sily, na ktorú sa vzťahuje podnikový systém riadenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, zverejňuje na základe počtu zamestnancov, a nie na základe ekvivalentu plného pracovného času. |
AR 81. |
Pokiaľ ide o odsek 90, ak systém riadenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v podniku alebo jeho niektoré časti podliehali internému auditu alebo externej certifikácii, podnik môže uviesť túto skutočnosť alebo jej absenciu a podľa potreby základné normy pre takéto audity/certifikácie. |
AR 82. |
Úmrtia sa môžu uvádzať oddelene podľa toho, či boli spôsobené pracovnými úrazmi a či boli dôsledkom zlého zdravotného stavu súvisiaceho s prácou. |
Usmernenie k téme „súvisiace s prácou“
AR 83. |
Pracovné úrazy a zlý zdravotný stav súvisiaci s prácou vznikajú v dôsledku vystavenia rizikám pri práci. Napriek tomu sa môžu vyskytnúť aj iné typy incidentov, ktoré nesúvisia so samotnou prácou. Vo všeobecnosti sa napr. tieto incidenty nepovažujú za súvisiace s prácou, pokiaľ nie je v príslušných vnútroštátnych právnych predpisoch uvedené inak:
|
AR 84. |
Pokiaľ ide o cestovanie za prácou, úrazy a zlý zdravotný stav, ku ktorým dôjde počas cestovania osoby, súvisia s prácou, ak osoba v čase úrazu alebo zlého zdravotného stavu vykonávala pracovnú činnosť „v záujme zamestnávateľa“. K príkladom takýchto činností patrí cestovanie za kontaktnými osobami zákazníka a späť, vykonávanie pracovných úloh, a poskytovanie pohostenia alebo účasť na pohostení s cieľom uzavrieť, prerokovať alebo podporiť obchod (na pokyn zamestnávateľa). Ak je za dochádzanie do zamestnania zodpovedný podnik, incidenty, ktoré sa vyskytli počas dochádzania, sa považujú za súvisiace s prácou. Incidenty, ktoré sa vyskytnú počas cestovania, mimo zodpovednosti podniku (t. j. pravidelné dochádzanie do práce a z práce), sa však môžu vykázať samostatne za predpokladu, že podnik má takéto údaje k dispozícii za celý podnik. |
AR 85. |
Pokiaľ ide o prácu z domu, úrazy a zlý zdravotný stav, ku ktorým dochádza pri práci z domu, s prácou súvisia, ak k úrazu alebo zlému zdravotnému stavu dôjde počas výkonu práce z domu a zranenie alebo zlý zdravotný stav priamo súvisia skôr s výkonom práce ako so všeobecným domácim prostredím. |
AR 86. |
Pokiaľ ide o duševnú chorobu, táto sa považuje za súvisiacu s prácou, ak ju dotknutá osoba dobrovoľne oznámila a je doložená posudkom kvalifikovaného zdravotníckeho pracovníka s príslušnou odbornou prípravou a praxou a ak sa v takomto posudku uvádza, že choroba súvisí s prácou. |
AR 87. |
Zdravotné problémy vyplývajúce napríklad z fajčenia, zneužívania drog a alkoholu, fyzickej nečinnosti, nezdravej stravy a psychosociálnych faktorov nesúvisiacich s prácou sa nepovažujú za súvisiace s prácou. |
AR 88. |
Choroby z povolania sa nepovažujú za pracovné úrazy, sú však zahrnuté do zlého zdravotného stavu súvisiaceho s prácou. |
Usmernenie k výpočtu miery pracovných úrazov
AR 89. |
Pri výpočte miery pracovných úrazov podnik vydelí príslušný počet prípadov celkovým počtom odpracovaných hodín osobami vo svojej vlastnej pracovnej sile a vynásobí číslom 1 000 000. Tieto miery teda predstavujú počet príslušných prípadov na jeden milión odpracovaných hodín. Miera založená na počte 1 000 000 odpracovaných hodín udáva počet pracovných úrazov na 500 osôb pracujúcich na plný pracovný čas v priebehu jedného roka. Na účely porovnateľnosti sa miera na základe 1 000 000 odpracovaných hodín použije aj v prípade podnikov s menej ako 500 zamestnancami. |
AR 90. |
Ak podnik nevie priamo vypočítať počet odpracovaných hodín, môže ho odhadnúť na základe bežného alebo štandardného pracovného času, pričom zohľadní nároky na obdobia platenej neprítomnosti v práci (napríklad platená dovolenka, platená nemocenská dovolenka, štátne sviatky) a vysvetlí to vo svojich zverejneniach. |
AR 91. |
Podnik zahrnie úmrtia v dôsledku pracovného úrazu do kalkulácie počtu a miery preukázateľných pracovných úrazov. |
Usmernenie k preukázateľnému zlému zdravotnému stavu súvisiacemu s prácou
AR 92. |
Zlý zdravotný stav súvisiaci s prácou môže zahŕňať akútne, opakujúce sa a chronické zdravotné problémy spôsobené alebo zhoršené pracovnými podmienkami alebo postupmi. Patria sem muskuloskeletálne poruchy, kožné a respiračné ochorenia, zhubné nádory, choroby spôsobené fyzikálnymi činiteľmi (napríklad strata sluchu spôsobená hlukom, choroby spôsobené vibráciami) a duševné choroby (napríklad úzkosť, posttraumatická stresová porucha). Na účely požadovaných zverejnení podnik do svojho zverejňovania zahrnie prinajmenšom tie prípady, ktoré sú uvedené v zozname chorôb z povolania MOP. |
AR 93. |
V kontexte tohto štandardu muskuloskeletálne poruchy súvisiace s prácou patria do kategórie zlého zdravotného stavu súvisiaceho s prácou (a nie do kategórie zranení). |
AR 94. |
Prípady, ktoré sa zverejnia v odseku 88 písm. d), sa týkajú prípadov zlého zdravotného stavu súvisiaceho s prácou, ktoré boli oznámené podniku alebo ich podnik identifikoval pomocou zdravotného dohľadu počas obdobia vykazovania. Podnik môže byť informovaný o prípadoch zlého zdravotného stavu spojeného s prácou na základe správ dotknutých osôb, agentúr poskytujúcich náhradu škody alebo zdravotníckych pracovníkov. Zverejňovanie informácií môže zahŕňať prípady zlého zdravotného stavu spojeného s prácou, ktoré boli zistené počas obdobia vykazovania medzi bývalými zamestnancami podniku. |
Usmernenie o počte neodpracovaných dní
AR 95. |
Podnik do neodpracovaných dní zahrnie prvý úplný deň a posledný deň neprítomnosti. Pri výpočte by sa mali brať do úvahy kalendárne dni, takže aj dni, keď dotknutá osoba nemá byť v práci (napríklad víkendy, štátne sviatky), sa budú považovať za neodpracované dni. |
Požiadavka na zverejňovanie S1-15 – Rovnováha medzi pracovným a súkromným životom
AR 96. |
Rodinná dovolenka zahŕňa materskú dovolenku, otcovskú dovolenku, rodičovskú dovolenku a opatrovateľskú dovolenku, ktorá je k dispozícii na základe vnútroštátneho práva alebo kolektívnych zmlúv. Na účely tohto štandardu sú tieto pojmy vymedzené takto:
|
AR 97. |
Pokiaľ ide o odsek 93 písm. a), zamestnanci majú nárok na rodinnú dovolenku, ak sa na nich vzťahujú právne predpisy, organizačné politiky, dohody, zmluvy alebo kolektívne zmluvy, ktoré obsahujú nároky na rodinnú dovolenku, a ak svoj nárok podniku oznámili alebo o ňom podnik vie. |
Požiadavka na zverejňovanie S1-16 – Metriky odmeňovania (rozdiel v odmeňovaní žien a mužov a celkové odmeňovanie)
Rozdiel v odmeňovaní
AR 98. |
Pri zostavovaní informácií požadovaných podľa odseku 97 písm. a) o rozdiele v odmeňovaní žien a mužov (nazývaný aj ako „rodový rozdiel v odmeňovaní“) podnik použije túto metodiku:
|
AR 99. |
Pri zverejňovaní informácií požadovaných podľa odseku 97 písm. a) podnik poskytne všetky kontextové informácie potrebné na pochopenie údajov a spôsobu ich zostavenia (metodika). Môžu sa uviesť informácie o tom, ako objektívne faktory, napríklad druh práce či krajina zamestnania, ovplyvňujú rodový rozdiel v odmeňovaní. |
AR 100. |
Miera rodového rozdielu v odmeňovaní podniku sa vykazuje za súčasné obdobie vykazovania, a ak bola vykázaná v predchádzajúcich správach o udržateľnosti, tak za predchádzajúce dve obdobia vykazovania. |
Pomer celkovej odmeny
AR 101. |
Pri zostavovaní informácií požadovaných podľa odseku 97 písm. b) podnik:
|
AR 102. |
Na ilustráciu kontextových informácií môže podnik poskytnúť vysvetlenie na umožnenie pochopenia údajov a spôsobu ich zostavenia (metodika). Kvantitatívne údaje, ako napríklad pomer celkovej ročnej odmeny, nemusia byť samy osebe dostatočné na pochopenie rozdielov v odmeňovaní a faktorov, ktoré ich ovplyvňujú. Napríklad pomery odmeňovania môžu byť ovplyvnené veľkosťou podniku (napríklad výnosom, počtom zamestnancov), jeho odvetvím, jeho stratégiou zamestnanosti (napríklad spoliehanie sa na externých pracovníkov alebo zamestnancov na čiastočný úväzok, vysoký stupeň automatizácie) alebo volatilitou meny. |
Požiadavka na zverejňovanie S1-17 – Incidenty, sťažnosti a závažné vplyvy na ľudské práva
AR 103. |
Okrem informácií požadovaných v odsekoch 103 a 104 podnik môže zverejniť stav incidentov a/alebo sťažností a opatrenia prijaté s ohľadom na:
|
AR 104. |
Ak podnik zostaví informácie opísané v požiadavke AR 105, zváži aj toto:
|
AR 105. |
Závažné incidenty v oblasti ľudských práv zahŕňajú prípady súdnych sporov, formálne sťažnosti prostredníctvom mechanizmov podávania sťažností podniku alebo tretej strany, závažné obvinenia vo verejných správach alebo v médiách, ak sú spojené s vlastnou pracovnou silou podniku, a podnik nespochybňuje skutočnosť incidentov, ako aj akékoľvek iné závažné vplyvy, o ktorých je podnik informovaný. |
AR 106. |
Okrem informácií požadovaných v odseku 104 podnik môže zverejniť počet závažných incidentov v oblasti ľudských práv, pri ktorých zohrával úlohu pri zabezpečovaní nápravy pre dotknuté osoby počas obdobia vykazovania. |
Dodatok A.1
Požiadavky na uplatňovanie týkajúce sa zverejňovania podľa ESRS 2
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS S1 Vlastná pracovná sila. Podporuje uplatňovanie požiadaviek na zverejňovanie podľa ESRS 2 stanovených v tomto štandarde a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu. Poskytuje neúplný zoznam faktorov, ktoré má podnik zohľadniť pri dodržiavaní ESRS 2 SBM-2 a ESRS 2 SBM-3. V tomto dodatku sa neposkytujú vymedzenia uvedených pojmov. Všetky vymedzené pojmy sa nachádzajú v prílohe II: Skratky a slovník pojmov.
Sociálne záležitosti a otázky ľudských práv |
Neúplný zoznam faktorov, ktoré sa majú zohľadniť v posúdení významnosti |
Bezpečné zamestnanie |
% zamestnancov s dočasnými zmluvami, pomer pracovníkov, ktorí nie sú zamestnancami, k zamestnancom, sociálna ochrana |
Pracovný čas |
% zamestnancov s pracovnými zmluvami na čiastočný pracovný úväzok alebo na nula hodín, spokojnosť zamestnancov s pracovným časom |
Primerané mzdy |
Právne vymedzenie primeraných miezd, spravodlivých miezd a minimálnych miezd na úrovni EÚ, na vnútroštátnej alebo miestnej úrovni |
Sociálny dialóg/existencia zamestnaneckých rád/práva pracovníkov na informácie, konzultácie a účasť |
Rozsah pracoviska, cezhraničné zastúpenie a zastúpenie na úrovni vrcholových orgánov prostredníctvom odborových zväzov a/alebo zamestnaneckých rád |
Sloboda združovania/kolektívne vyjednávanie vrátane podielu pracovnej sily, na ktorú sa vzťahujú kolektívne zmluvy |
% vlastnej pracovnej sily, na ktorú sa vzťahujú kolektívne zmluvy, prerušenia pracovnej činnosti |
Rovnováha medzi pracovným a súkromným životom |
Rodinná dovolenka, flexibilný pracovný čas, prístup k starostlivosti o dieťa |
Zdravie a bezpečnosť |
Pokrytie systémom ochrany zdravia a bezpečnosti, miera smrteľných úrazov, úrazy bez smrteľných následkov, zlý zdravotný stav spojený s prácou, neodpracované dni |
Rodová rovnosť a rovnaká odmena za prácu rovnakej hodnoty |
% žien vo vrcholovom manažmente a pracovnej sile, rozdiely v odmeňovaní mužov a žien |
Odborná príprava a rozvoj zručností |
Množstvo a sprístupnenie odbornej prípravy, % zamestnancov s pravidelnými hodnoteniami výkonnosti a rozvoja |
Zamestnanosť a začlenenie osôb so zdravotným postihnutím |
% opatrení v oblasti zamestnanosti a prístupnosti pre zamestnancov so zdravotným postihnutím |
Opatrenia proti násiliu a obťažovaniu na pracovisku |
Prevalencia násilia a obťažovania |
Rozmanitosť |
Zastúpenie žien a/alebo etnických skupín alebo menšín vo vlastnej pracovnej sile. Vekové rozdelenie vo vlastnej pracovnej sile. Percentuálny podiel osôb so zdravotným postihnutím v rámci vlastnej pracovnej sily. |
Detská práca |
Druh prevádzok a geografické oblasti ohrozené detskou prácou |
Nútená práca |
Druh prevádzok a geografické oblasti ohrozené nútenou prácou |
Dodatok A.2
Požiadavky na uplatňovanie týkajúce sa ESRS S1-1 Politiky týkajúce sa vlastnej pracovnej sily
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS S1 Vlastná pracovná sila a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu. Podporuje uplatňovanie požiadaviek týkajúcich sa požiadavky na zverejňovanie ESRS S1-1 pre sociálne záležitosti a otázky ľudských práv s príkladmi zverejnenia:
Sociálne záležitosti a otázky ľudských práv |
Príklady politík: |
Bezpečné zamestnanie |
Politika zákazu prepúšťania, obmedzenia týkajúce sa obnovenia zmlúv na dobu určitú, poskytovanie sociálnej ochrany zo strany zamestnávateľa v prípade, že ju neposkytuje štát |
Pracovný čas |
Obmedzenia nadčasov, dlhých a rozložených zmien a nočnej a víkendovej práce, primeraný čas na plánovanie |
Primerané mzdy |
Politika na zabezpečenie toho, aby všetci ľudia vo vlastnej pracovnej sile dostávali primeranú mzdu |
Sociálny dialóg/existencia zamestnaneckých rád/práva pracovníkov na informácie, konzultácie a účasť |
Politika na podporu inštitúcií sociálneho dialógu, pravidelné informovanie a konzultácie so zástupcami pracovníkov, konzultácie pred dosiahnutím konečných rozhodnutí o otázkach spojených s prácou |
Sloboda združovania/kolektívne vyjednávanie vrátane podielu pracovnej sily, na ktorú sa vzťahujú kolektívne zmluvy |
Nezasahovanie do vytvárania odborových zväzov a prijímania členov (vrátane prístupu odborových zväzov k podnikom), vyjednávanie v dobrej viere, primerané pracovné voľno pre zástupcov pracovníkov na vykonávanie ich povinností, zariadenia a ochrana zástupcov pracovníkov pred prepustením, neexistencia diskriminácie členov odborových zväzov a zástupcov pracovníkov |
Rovnováha medzi pracovným a súkromným životom |
Poskytovanie rodinnej dovolenky, flexibilný pracovný čas, prístup k zariadeniam dennej starostlivosti pre všetkých zamestnancov |
Zdravie a bezpečnosť |
Pokrytie celej vlastnej pracovnej sily v systéme riadenia ochrany zdravia a bezpečnosti |
Rodová rovnosť a rovnaká odmena za prácu rovnakej hodnoty |
Politika rodovej rovnosti a rovnakej odmeny za prácu rovnakej hodnoty |
Odborná príprava a rozvoj zručností |
Politika zlepšovania zručností a kariérnych vyhliadok zamestnancov |
Zamestnanosť a začlenenie osôb so zdravotným postihnutím |
Politika sprístupňovania pracovísk osobám so zdravotným postihnutím |
Opatrenia proti násiliu a obťažovaniu na pracovisku |
Politika nulovej tolerancie voči násiliu a obťažovaniu na pracovisku |
Rozmanitosť |
Politika inkluzívnosti (t. j. etnická rozmanitosť alebo menšinové skupiny) a pozitívne opatrenia |
Detská práca |
Politika identifikácie prípadov detskej práce, identifikácie prípadov vystavenia mladých pracovníkov nebezpečnej práci a predchádzania riziku vystavovania |
Nútená práca |
Politika identifikácie prípadov nútenej práce a znižovania rizika nútenej práce |
Dodatok A.3
Požiadavky na uplatňovanie týkajúce sa ESRS S1–4 Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na vlastnú pracovnú silu a prístupy k zmierňovaniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich s vlastnou pracovnou silou a účinnosť týchto opatrení
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS S1 Vlastná pracovná sila a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu. Podporuje uplatňovanie požiadaviek týkajúcich sa požiadavky na zverejňovanie ESRS S1-4 pre sociálne záležitosti a otázky ľudských práv s príkladmi zverejnenia:
Sociálne záležitosti a otázky ľudských práv |
Príklady opatrení: |
Bezpečné zamestnanie |
Ponuka trvalých pracovných zmlúv zamestnancom s dočasnými pracovnými zmluvami, realizácia plánov sociálnej ochrany v prípade, že ju neposkytuje štát |
Pracovný čas |
Práca na zmeny, predĺženie predbežného oznámenia o plánovaní zmien, zníženie nadmerných nadčasov |
Primerané mzdy |
Vyjednávanie spravodlivých miezd v kolektívnych zmluvách, overenie toho, či pracovné agentúry platia spravodlivú mzdu |
Sociálny dialóg/existencia zamestnaneckých rád/práva pracovníkov na informácie, konzultácie a účasť |
Rozšírenie otázok udržateľnosti, ktoré sa riešia v rámci sociálneho dialógu, zvýšenie počtu stretnutí, zvýšenie zdrojov pre zamestnanecké rady |
Sloboda združovania/kolektívne vyjednávanie vrátane podielu pracovnej sily, na ktorú sa vzťahujú kolektívne zmluvy |
Rozšírenie otázok udržateľnosti, ktoré sa riešia v rámci kolektívneho vyjednávania, zvýšenie zdrojov pre zástupcov pracovníkov |
Rovnováha medzi pracovným a súkromným životom |
Rozšírenie oprávnenosti rodinných dovoleniek a úpravy pružného pracovného času, zvýšenie poskytovania služieb dennej starostlivosti |
Zdravie a bezpečnosť |
Zvýšenie odbornej prípravy v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti, investície do bezpečnejšieho vybavenia |
Rodová rovnosť a rovnaká odmena za prácu rovnakej hodnoty |
Cielené prijímanie a podpora žien, znižovanie rozdielov v odmeňovaní prostredníctvom rokovania o kolektívnych zmluvách |
Odborná príprava a rozvoj zručností |
Audity zručností, odborná príprava na riešenie nedostatku zručností |
Zamestnanosť a začlenenie osôb so zdravotným postihnutím |
Zvýšenie opatrení v oblasti prístupnosti |
Opatrenia proti násiliu a obťažovaniu na pracovisku |
Zlepšenie mechanizmov podávania sťažností, zvýšenie sankcií proti násiliu a obťažovaniu, poskytovanie odbornej prípravy v oblasti prevencie pre manažment |
Rozmanitosť |
Odborná príprava v oblasti rozmanitosti a začlenenia (vrátane aspektov etnickej príslušnosti), cielené prijímanie nedostatočne zastúpených skupín |
Detská práca |
Opatrenia na overenie veku, partnerstvá s organizáciami na odstránenie detskej práce, opatrenia proti najhorším formám detskej práce |
Nútená práca |
Opatrenia na zabezpečenie slobodného súhlasu so zamestnaním bez hrozby sankcie, zmluvy v zrozumiteľnom jazyku, sloboda ukončiť zamestnanie bez sankcie, v rámci disciplinárnych opatrení by sa nemala nariaďovať práca, slobodný súhlas s nadčasmi, voľný pohyb (vrátane odchodu z pracoviska), spravodlivé zaobchádzanie s migrujúcimi pracovníkmi, monitorovanie pracovných agentúr. |
Dodatok A.4
Požiadavky na uplatňovanie týkajúce sa ESRS S1–5 Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS S1 Vlastná pracovná sila a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu. Podporuje uplatňovanie požiadaviek týkajúcich sa požiadavky na zverejňovanie ESRS S1-5 pre sociálne záležitosti a otázky ľudských práv s príkladmi zverejnenia:
Sociálne záležitosti a otázky ľudských práv |
Príklady cieľových hodnôt: |
Bezpečné zamestnanie |
Zvýšenie % pracovnej sily s pracovnými zmluvami (najmä s dočasnými pracovnými zmluvami) a so sociálnou ochranou |
Pracovný čas |
Zvýšenie % pracovnej sily s pružnými režimami pracovného času |
Primerané mzdy |
Zabezpečenie toho, aby všetci ľudia vo vlastnej pracovnej sile dostávali primeranú mzdu |
Sociálny dialóg/existencia zamestnaneckých rád/práva pracovníkov na informácie, konzultácie a účasť |
Rozšírenie sociálneho dialógu na viac podnikov a/alebo krajín |
Sloboda združovania/kolektívne vyjednávanie vrátane podielu pracovnej sily, na ktorú sa vzťahujú kolektívne zmluvy |
Zvýšenie % vlastnej pracovnej sily, na ktorú sa vzťahuje kolektívne vyjednávanie, rokovanie o kolektívnych zmluvách v súvislosti s otázkami udržateľnosti |
Rovnováha medzi pracovným a súkromným životom |
Rozšírenie opatrení týkajúcich sa pracovného života na väčší % vlastnej pracovnej sily |
Zdravie a bezpečnosť |
Zníženie miery úrazov a neodpracovaných dní v dôsledku zranení |
Rodová rovnosť a rovnaká odmena za prácu rovnakej hodnoty |
Zvýšenie % žien v pracovnej sile a vrcholovom manažmente, zníženie rozdielov v odmeňovaní mužov a žien |
Odborná príprava a rozvoj zručností |
Zvýšenie % zamestnancov, ktorí dostávajú odbornú prípravu a pravidelné hodnotenia rozvoja zručností |
Zamestnanosť a začlenenie osôb so zdravotným postihnutím |
Zvýšenie % osôb so zdravotným postihnutím vo vlastnej pracovnej sile |
Opatrenia proti násiliu a obťažovaniu na pracovisku |
Rozšírenie opatrení na všetky pracoviská |
Rozmanitosť |
Zvýšenie % nedostatočne zastúpených skupín vo vlastnej pracovnej sile a vrcholovom manažmente |
Detská práca |
Rozšírenie opatrení, aby sa predišlo vystaveniu mladých ľudí nebezpečnej práci, na väčšie % prevádzok |
Nútená práca |
Rozšírenie opatrení, aby sa predišlo nútenej práci, na väčší počet prevádzok |
ESRS S2
PRACOVNÍCI V HODNOTOVOM REŤAZCI
Obsah
Cieľ
Interakcia s inými ESRS
Požiadavky na zverejňovanie
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Stratégia
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán |
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
– |
Požiadavka na zverejňovanie S2-1 – Politiky týkajúce sa pracovníkov v hodnotovom reťazci |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S2-2 – Procesy na zapojenie pracovníkov v hodnotovom reťazci v súvislosti s vplyvmi |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S2-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály pre pracovníkov v hodnotovom reťazci na vyjadrenie obáv |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S2-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci a prístupy k riadeniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich s pracovníkmi v hodnotovom reťazci a účinnosť týchto opatrení |
Metriky a cieľové hodnoty
– |
Požiadavka na zverejňovanie S2-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí |
Dodatok A: |
Požiadavky na uplatňovanie |
– |
Cieľ |
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Stratégia
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán |
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
– |
Požiadavka na zverejňovanie S2-1 – Politiky týkajúce sa pracovníkov v hodnotovom reťazci |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S2-2 – Procesy na zapojenie pracovníkov v hodnotovom reťazci v súvislosti s vplyvmi |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S2-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály pre pracovníkov v hodnotovom reťazci na vyjadrenie obáv |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S2-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov a prístupy k zmierňovaniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich s pracovníkmi v hodnotovom reťazci a účinnosť týchto opatrení a prístupov |
Metriky a cieľové hodnoty
– |
Požiadavka na zverejňovanie S2-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí |
Cieľ
1. |
Cieľom tohto štandardu je vymedziť požiadavky na zverejňovanie, ktoré umožnia používateľom vyhlásenia o udržateľnosti pochopiť významné vplyvy na pracovníkov v hodnotovom reťazci súvisiace s vlastnými činnosťami podniku a jeho hodnotovým reťazcom, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov alebo služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov, a súvisiace významné riziká a príležitosti vrátane:
|
2. |
V záujme splnenia daného cieľa sa v tomto štandarde vyžaduje vysvetlenie všeobecného prístupu, ktorý podnik používa na identifikáciu a riadenie akýchkoľvek významných skutočných a potenciálnych vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci, pokiaľ ide o:
|
3. |
V tomto štandarde sa vyžaduje aj vysvetlenie toho, ako môžu takéto vplyvy, ako aj závislosti podniku od pracovníkov v hodnotovom reťazci vytvárať pre podnik významné riziká alebo príležitosti. Napríklad negatívny vplyv na pracovníkov v hodnotovom reťazci môže narušiť činnosť podniku (zákazníci môžu odmietnuť kúpiť jeho výrobky alebo štátne agentúry môžu zabaviť jeho tovar) a poškodiť jeho dobrú povesť. Dodržiavanie základných práv pracovníkov a aktívne podporné programy (napríklad prostredníctvom iniciatív v oblasti finančnej gramotnosti) môžu naopak priniesť obchodné príležitosti, ako sú spoľahlivejšie dodávky alebo rozšírenie budúcej základne spotrebiteľov. |
4. |
Tento štandard sa vzťahuje na všetkých pracovníkov v upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca podniku, ktorí sú alebo môžu byť významne ovplyvnení podnikom, vrátane vplyvov, ktoré súvisia s vlastnou činnosťou a hodnotovým reťazcom podniku, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov alebo služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov. Patria sem všetci pracovníci, ktorí nie sú zahrnutí do rozsahu pojmu „vlastná pracovná sila“ („vlastná pracovná sila“ zahŕňa zamestnancov, jednotlivých dodávateľov, t. j. samostatne zárobkovo činné osoby, a pracovníkov poskytovaných tretími podnikmi, ktoré sú primárne zapojené do „činností sprostredkovania práce“). Vlastná pracovná sila je obsiahnutá v ESRS S1 Vlastná pracovná sila. Príklady toho, čo je zahrnuté do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu, sú uvedené v požiadavke AR 3. |
Interakcia s inými ESRS
5. |
Tento štandard sa uplatňuje, ak sa prostredníctvom procesu posudzovania významnosti stanoveného v ESRS 2 Všeobecné zverejnenia zistili významné vplyvy a/alebo významné riziká a príležitosti súvisiace s pracovníkmi v hodnotovom reťazci. |
6. |
Tento štandard treba chápať v spojení s ESRS 1 Všeobecné požiadavky a ESRS 2, ako aj s ESRS S1, ESRS S3 Ovplyvnené spoločenstvá a ESRS S4 Spotrebitelia a koncoví používatelia. |
7. |
Vykazovanie podľa tohto štandardu musí byť konzistentné, súdržné a v prípade potreby jasne prepojené s vykazovaním vlastnej pracovnej sily podniku v rámci ESRS S1, aby sa zabezpečilo účinné vykazovanie. |
Požiadavky na zverejňovanie
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
8. |
Požiadavky tohto oddielu by sa mali vykladať v spojení so zverejneniami požadovanými v ESRS 2 o stratégii (SBM). Výsledné zverejnenia sa predkladajú spolu so zverejneniami požadovanými podľa ESRS 2, s výnimkou SBM-3 Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom, v prípade ktorého má podnik možnosť predložiť zverejnenia spolu s tematickým zverejnením. |
Stratégia
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán
9. |
V súvislosti s odsekom 43 ESRS 2 SBM-2 podnik zverejní, ako sa záujmy, stanoviská a práva pracovníkov v hodnotovom reťazci, ktoré by mohol podnik významne ovplyvniť, vrátane dodržiavania ich ľudských práv, zohľadňujú v jeho stratégii a obchodnom modeli. Pracovníci v hodnotovom reťazci sú kľúčovou skupinou dotknutých zainteresovaných strán. |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom
10. |
V súvislosti s odsekom 48 ESRS 2 SBM-3 podnik zverejňuje:
|
11. |
Pri plnení požiadaviek ESRS 2 SBM-3 odseku 48 podnik zverejní, či sú do rozsahu jeho zverejnenia podľa ESRS 2 zahrnutí všetci pracovníci v hodnotovom reťazci, ktorých môže podnik významne ovplyvňovať, vrátane vplyvov, ktoré súvisia s vlastnou činnosťou a hodnotovým reťazcom podniku, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov alebo služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov. Podnik okrem toho zverejňuje aj tieto informácie:
|
12. |
Pri opise hlavných druhov pracovníkov v hodnotovom reťazci, ktorí sú alebo by mohli byť negatívne ovplyvnení, na základe posúdenia významnosti stanoveného v ESRS 2 IRO-1 podnik zverejní, či a ako pochopil, ako pracovníci s konkrétnymi charakteristikami, tí, ktorí pracujú v konkrétnom kontexte, alebo tí, ktorí vykonávajú určité činnosti, môžu byť vystavení väčšiemu riziku ujmy. |
13. |
Podnik zverejní, ktoré prípadné významné riziká a príležitosti vyplývajúce z vplyvov na jeho pracovníkov v hodnotovom reťazci a závislostí od nich sa týkajú konkrétnych skupín pracovníkov v hodnotovom reťazci (napríklad najmä vekových skupín, pracovníkov v konkrétnej továrni alebo krajine), a nie všetkých pracovníkov v hodnotovom reťazci. |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie S2-1 – Politiky týkajúce sa pracovníkov v hodnotovom reťazci
14. |
Podnik opíše svoje politiky, ktoré sa prijali na riadenie jeho významných vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci, ako aj súvisiacich významných rizík a príležitostí. |
15. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumenie rozsahu, v akom má podnik zavedené politiky, ktorými rieši identifikáciu, posudzovanie, riadenie a/alebo nápravu významných vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci osobitne, ako aj politiky, ktoré sa týkajú významných rizík alebo príležitostí súvisiacich s pracovníkmi v hodnotovom reťazci. |
16. |
Pri zverejnení požadovanom v odseku 14 sa zahrnú informácie o politikách, ktoré má podnik zavedené na riadenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s pracovníkmi v hodnotovom reťazci v súlade s ESRS 2 MDR-P Politiky prijaté na účely riadenia významných aspektov udržateľnosti. Okrem toho podnik vymedzí, či sa takéto politiky vzťahujú na konkrétne skupiny pracovníkov v hodnotovom reťazci alebo na všetkých pracovníkov v hodnotovom reťazci. |
17. |
Podnik opíše svoje záväzky politiky v oblasti ľudských práv (112), ktoré sú relevantné pre pracovníkov v hodnotovom reťazci, vrátane procesov a mechanizmov na monitorovanie dodržiavania hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, Deklarácie Medzinárodnej organizácie práce o základných zásadách a právach pri práci a usmernení OECD pre nadnárodné podniky (113). Vo svojom zverejnení sa zameria na tie aspekty, ktoré sú významné vo vzťahu k týmto skutočnostiam, a takisto aj svoj všeobecný prístup k týmto skutočnostiam:
|
18. |
Podnik uvedie, či sa v jeho politikách vo vzťahu k pracovníkom v hodnotovom reťazci výslovne rieši obchodovanie s ľuďmi (114), nútená práca alebo povinná práca a detská práca. Uvedie aj to, či podnik má kódex správania dodávateľa (115). |
19. |
Podnik zverejní, či a ako sú jeho politiky týkajúce sa pracovníkov v hodnotovom reťazci zosúladené s príslušnými medzinárodne uznávanými nástrojmi vrátane hlavných zásad Organizácie Spojených národov (OSN) v oblasti podnikania a ľudských práv (116). Podnik takisto zverejní, do akej miery boli v upstreamovej a downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca zaznamenané prípady nedodržiavania hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, Deklarácie Medzinárodnej organizácie práce o základných zásadách a právach pri práci alebo usmernení OECD pre nadnárodné podniky, ktoré sa týkajú pracovníkov v hodnotovom reťazci, a prípadne uvedie povahu takýchto prípadov (117). |
Požiadavka na zverejňovanie S2-2 – Procesy na zapojenie pracovníkov v hodnotovom reťazci v súvislosti s vplyvmi
20. |
Podnik zverejní svoje všeobecné procesy na zapojenie pracovníkov v hodnotovom reťazci a ich zástupcov v súvislosti so skutočnými a potenciálnymi vplyvmi na nich. |
21. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie toho, či a ako podnik v rámci svojho prebiehajúceho procesu náležitej starostlivosti zapája pracovníkov v hodnotovom reťazci a ich legitímnych zástupcov alebo dôveryhodných zástupcov v súvislosti so skutočnými a potenciálnymi významnými pozitívnymi a/alebo negatívnymi vplyvmi, ktoré ich ovplyvňujú alebo pravdepodobne ovplyvnia, a či a ako sa pri rozhodovacích procesoch podniku zohľadňujú názory pracovníkov v hodnotovom reťazci. |
22. |
Podnik zverejní, či a ako sa v jeho rozhodnutiach alebo činnostiach zameraných na riadenie skutočných a potenciálnych vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci zohľadňujú názory pracovníkov v hodnotovom reťazci. Súčasťou toho je prípadne vysvetlenie:
|
23. |
Podnik prípadne zverejní kroky, ktoré podnikne, aby získal prehľad o názoroch pracovníkov, ktorí môžu byť osobitne zraniteľní voči vplyvom a/alebo marginalizovaní (napríklad pracovníčky, migrujúci pracovníci, pracovníci so zdravotným postihnutím). |
24. |
Ak podnik nemôže zverejniť vyššie uvedené požadované informácie, pretože neprijal všeobecný proces na zapojenie pracovníkov v hodnotovom reťazci, zverejní informáciu v tomto zmysle. Môže zverejniť časový rámec, v ktorom plánuje takýto proces zaviesť. |
Požiadavka na zverejňovanie S2-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály pre pracovníkov v hodnotovom reťazci na vyjadrenie obáv
25. |
Podnik opíše procesy, ktoré má zavedené na zabezpečenie nápravy negatívnych vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci, s ktorými je podnik spojený, alebo spoluprácu na ich náprave, ako aj kanály, ktoré majú ovplyvnené spoločenstvá k dispozícii na vyjadrenie obáv a zabezpečenie ich riešenia. |
26. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie formálnych prostriedkov, ktorými môžu pracovníci v hodnotovom reťazci oznámiť svoje obavy a potreby priamo podniku a/alebo prostredníctvom ktorých podnik podporuje dostupnosť takýchto kanálov (napríklad mechanizmy podávania sťažností) na pracovisku pracovníkov v hodnotovom reťazci, a ako sa s týmito pracovníkmi vykonávajú následné opatrenia týkajúce sa vznesených otázok a účinnosti týchto kanálov. |
27. |
Podnik opíše:
|
28. |
Podnik zverejní, či a ako posudzuje, že pracovníci v hodnotovom reťazci poznajú tieto štruktúry alebo procesy a dôverujú im ako prostriedku na vyjadrenie ich obáv a potrieb a zabezpečenie ich riešenia. Okrem toho podnik zverejní, či má zavedené politiky týkajúce sa ochrany jednotlivcov, ktorí ich využívajú, pred odvetnými opatreniami. Ak boli takéto informácie zverejnené v súlade s ESRS G1-1, podnik sa môže na tieto informácie odvolať. |
29. |
Ak podnik nemôže zverejniť uvedené požadované informácie, pretože nezaviedol kanál na vyjadrenie obáv a/alebo nepodporuje dostupnosť takéhoto kanála na pracovisku pracovníkov v hodnotovom reťazci, zverejní informáciu v tomto zmysle. Môže zverejniť časový rámec, v ktorom plánuje takýto kanál alebo takéto procesy zaviesť. |
Požiadavka na zverejňovanie S2-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci a prístupy k riadeniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich s pracovníkmi v hodnotovom reťazci a účinnosť týchto opatrení
30. |
Podnik zverejní, ako prijíma opatrenia na riešenie významných vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci, ako aj na riadenie významných rizík a využívanie významných príležitostí súvisiacich s pracovníkmi v hodnotovom reťazci a na účinnosť týchto opatrení. |
31. |
Táto požiadavka na zverejňovanie má dva ciele: Po prvé, má umožniť pochopenie všetkých opatrení alebo iniciatív, prostredníctvom ktorých sa podnik snaží:
Po druhé, má umožniť pochopenie spôsobov, akými podnik rieši významné riziká a využíva významné príležitosti súvisiace s pracovníkmi v hodnotovom reťazci. Podnik poskytne súhrnný opis akčných plánov a zdrojov na riadenie svojich významných vplyvov, rizík a príležitostí v súvislosti s pracovníkmi v hodnotovom reťazci v súlade s ESRS 2 MDR-A Opatrenia a zdroje v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti. |
32. |
V súvislosti s významnými vplyvmi podnik opíše:
|
33. |
V súvislosti s odsekom 30 podnik opíše:
|
34. |
V súvislosti s významnými rizikami a príležitosťami podnik opíše:
|
35. |
Podnik zverejní, či a ako prijíma opatrenia na to, aby zabránil vzniku významných negatívnych vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci alebo prispievaniu k takýmto vplyvom prostredníctvom vlastných postupov, a to prípadne aj v súvislosti s obstarávaním, predajom a používaním údajov. Môže sa to vzťahovať aj zverejnenie informácií o tom, aký prístup sa zvolí v prípade, keď vznikne napätie medzi predchádzaním významným negatívnym vplyvom alebo ich zmierňovaním a inými obchodnými tlakmi. |
36. |
Podnik takisto zverejní, či boli nahlásené závažné problémy v oblasti ľudských práv a incidenty súvisiace s upstreamovou a downstreamovou častou hodnotového reťazca, a v prípade potreby ich zverejní (118). |
37. |
Pri zverejňovaní informácií požadovaných podľa odseku 32 písm. c) podnik zohľadní ESRS 2 (pozri ESRS 2 MDR-T Sledovanie účinnosti politík a opatrení prostredníctvom cieľových hodnôt), ak vyhodnocuje účinnosť opatrenia stanovením cieľovej hodnoty. |
38. |
Podnik zverejní informácie o tom, aké zdroje sú pridelené na riadenie jeho významných vplyvov, spolu s informáciami, ktoré umožnia používateľom pochopiť, akým spôsobom sú významné vplyvy riadené. |
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie S2-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí
39. |
Podnik zverejní časovo ohraničené cieľové hodnoty zamerané na výsledky, ktoré mohol stanoviť s ohľadom na:
|
40. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť rozsah, v akom podnik používa časovo ohraničené cieľové hodnoty zamerané na výsledky s cieľom podporovať a merať pokrok pri riešení významných negatívnych vplyvov a/alebo podpore pozitívnych vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci a/alebo pri riadení významných rizík a príležitostí v súvislosti s pracovníkmi v hodnotovom reťazci. |
41. |
Súhrnný opis cieľových hodnôt na riadenie jeho významných vplyvov, rizík a príležitostí v súvislosti s pracovníkmi v hodnotovom reťazci obsahuje požiadavky na informácie vymedzené v ESRS 2 MDR-T. |
42. |
Podnik zverejní proces stanovovania cieľových hodnôt vrátane toho, či a ako podnik priamo zapojil pracovníkov v hodnotovom reťazci, ich legitímnych zástupcov alebo dôveryhodných zástupcov, ktorí majú prehľad o ich situácii v oblasti:
|
Dodatok A
Požiadavky na uplatňovanie
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS S2 Pracovníci v hodnotovom reťazci. Podporuje uplatňovanie požiadaviek na zverejňovanie stanovených v tomto štandarde a má rovnakú platnosť ako ostatné časti ESRS S2.
Cieľ
AR 1. |
Okrem otázok uvedených v odseku 2 môže podnik zvážiť aj zverejnenie informácií o iných otázkach relevantných pre významný vplyv za kratšie obdobie, napríklad o iniciatívach týkajúcich sa ochrany zdravia a bezpečnosti pracovníkov v hodnotovom reťazci počas pandémie. |
AR 2. |
Prehľad aspektov týkajúcich sa sociálnej oblasti a ľudských práv uvedených v odseku 2 neznamená, že všetky tieto otázky by mali byť zverejnené v rámci každej požiadavky na zverejňovanie v tomto štandarde. Ide skôr o zoznam aspektov, ktoré podnik zohľadní vo svojom posúdení významnosti (odkaz na ESRS 1 kapitola 3 Dvojitá významnosť ako základ na zverejňovanie informácií o udržateľnosti a ESRS 2 IRO-1) v súvislosti s pracovníkmi v hodnotovom reťazci a podľa potreby zverejní ako významné vplyvy, riziká a príležitosti v rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. |
AR 3. |
Príklady pracovníkov, ktorí patria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu:
|
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
Stratégia
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán
AR 4. |
Podľa požiadavky na zverejňovanie ESRS 2 SBM-2 je podnik povinný objasniť, či a akým spôsobom posudzuje úlohu, ktorú môže zohrávať jeho stratégia a obchodný model pri tvorbe, zhoršovaní alebo zmierňovaní zásadných významných vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci, a či a akým spôsobom sú obchodný model a stratégia prispôsobované s cieľom riešiť takéto významné vplyvy. |
AR 5. |
Hoci pracovníci v hodnotovom reťazci nemusia spolupracovať s podnikom na úrovni jeho stratégie alebo obchodného modelu, ich stanoviská môžu slúžiť ako zdroj informácií pri posudzovaní vlastnej stratégie a obchodného modelu zo strany podniku. Podnik môže zverejniť stanoviská pracovníkov v hodnotovom reťazci a zástupcov pracovníkov v hodnotovom reťazci. |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom
AR 6. |
Vplyvy na pracovníkov v hodnotovom reťazci môžu vyplývať z obchodného modelu alebo zo stratégie podniku viacerými spôsobmi. Vplyvy sa môžu napríklad týkať hodnotovej propozície podniku (ako je poskytovanie výrobkov alebo služieb s najnižšou cenou alebo vysokorýchlostné dodávky, a to spôsobmi, ktorými sa vyvíja tlak na pracovné práva v upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca), jeho hodnotového reťazca (ako je spoliehanie sa na komodity s nejasným pôvodom bez toho, aby boli viditeľné vplyvy na pracovníkov) alebo jeho štruktúry nákladov a modelu príjmov (napr. presun rizika skladových zásob na dodávateľov s dominovým efektom na pracovné práva osôb, ktoré pre nich pracujú). |
AR 7. |
Vplyvy na pracovníkov v hodnotovom reťazci, ktoré vyplývajú zo stratégie alebo z obchodného modelu, môžu takisto priniesť významné riziká pre podnik. Napríklad v súvislosti s pandémiou alebo inou závažnou zdravotnou krízou môžu podniky, ktoré sa spoliehajú na podmienenú pracovnú silu s malým až žiadnym prístupom k príspevkom na nemocenskú a zdravotnú starostlivosť, čeliť vážnym rizikám v oblasti prevádzky a kontinuity činností, keďže pracovníci nemajú inú možnosť, ako pokračovať v práci počas choroby, čo ďalej zhoršuje šírenie choroby a spôsobuje závažné zlyhania dodávateľského reťazca. Ďalší príklad sa týka predaja tovaru zákazníkom za najnižšiu cenu, ktorý vytvára riziká v oblasti prevádzky, keďže dodávatelia môžu pod extrémnym cenovým tlakom uzavrieť subdodávateľské zmluvy na výrobu, čo vedie k nižšej kvalite a dlhšiemu, menej transparentnému a menej kontrolovateľnému dodávateľskému reťazcu. V prípade takýchto podnikov sa riziká poškodenia dobrej povesti a riziká obchodných príležitostí spojené s vykorisťovaním nízko kvalifikovaných a slabo platených pracovníkov v geografických oblastiach získavania zdrojov s minimálnou ochranou takisto zvyšujú, pričom silná reakcia médií a preferencie spotrebiteľov smerujú k etickejšie získavanému alebo udržateľnejšiemu tovaru. |
AR 8. |
Príklady osobitných charakteristík pracovníkov v hodnotovom reťazci, ktoré môže podnik zohľadniť v súvislosti s odsekom 12, sa týkajú mladých pracovníkov, ktorí môžu byť náchylnejší na vplyvy na ich fyzický a duševný vývoj, alebo pracovníčok v kontexte, kde sú ženy bežne diskriminované z hľadiska pracovných podmienok, alebo migrujúcich pracovníkov v kontexte, kde je trh s ponukou práce nedostatočne regulovaný a pracovníkom sa bežne účtujú poplatky za prijatie do zamestnania. Niektorých pracovníkov môže ohroziť prirodzená povaha činnosti, ktorú musia vykonávať (napr. pracovníci, ktorí musia manipulovať s chemikáliami alebo obsluhovať určité zariadenia, alebo slabo platení pracovníci, ktorí majú pracovné zmluvy na nula hodín). |
AR 9. |
Pokiaľ ide o odsek 13, významné riziká by mohli vzniknúť aj v dôsledku závislosti podniku od pracovníkov v hodnotovom reťazci, keď udalosti s nízkou pravdepodobnosťou, ale veľkým vplyvom, môžu vyvolať finančné účinky; napríklad, ak celosvetová pandémia vedie k závažným zdravotným vplyvom na pracovníkov vo všetkých častiach hodnotového reťazca, výsledkom čoho sú veľké narušenia výroby a distribúcie. Medzi ďalšie príklady rizika súvisiaceho so závislosťou podniku od pracovníkov v hodnotovom reťazci patrí nedostatok kvalifikovaných pracovníkov alebo politické rozhodnutia či právne predpisy s vplyvom na pracovníkov v hodnotovom reťazci, ktorí pracujú pre poskytovateľov logistických služieb. Príkladom je situácia, ak sú niektorí pracovníci v hodnotovom reťazci podniku vystavení riziku nútenej práce a podnik dováža výrobky do krajín, kde právo umožňuje konfiškáciu dovážaného tovaru, pri ktorom existuje podozrenie, že bol vyrobený s využitím nútenej práce. |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie S2-1 – Politiky týkajúce sa pracovníkov v hodnotovom reťazci
AR 10. |
Ak sú politiky obmedzené na vlastnú pracovnú silu podniku a nevzťahujú sa na pracovníkov v upstreamových a downstreamových subjektoch a vzťahoch, zverejňujú sa v rámci ESRS S1, a nie vo vzťahu k tejto požiadavke. |
AR 11. |
Ak zverejnenia v rámci ESRS S1 obsahujú informácie týkajúce sa pracovníkov v hodnotovom reťazci, môže na to odkázať tu; zverejnenie zvyšných prvkov sa potom musí splniť podľa tejto požiadavky na zverejňovanie. |
AR 12. |
Podnik môže zverejniť vysvetlenia významných zmien politík prijatých počas vykazovaného roka (napr. nové očakávania týkajúce sa dodávateľov, nové alebo dodatočné prístupy k náležitej starostlivosti a nápravným opatreniam). |
AR 13. |
Politika môže mať podobu samostatnej politiky týkajúcej sa pracovníkov v hodnotovom reťazci alebo môže byť zahrnutá do rozsiahlejšieho dokumentu, ako je etický kódex alebo všeobecná politika udržateľnosti, ktorú už podnik zverejnil ako súčasť iných ESRS. V uvedených prípadoch podnik poskytne presný krížový odkaz na identifikáciu aspektov politiky, ktoré spĺňajú požiadavky v rámci tejto požiadavky na zverejňovanie. |
AR 14. |
Pri zverejňovaní súladu svojich politík s hlavnými zásadami OSN v oblasti podnikania a ľudských práv podnik zohľadní, že hlavné zásady odkazujú na Medzinárodnú listinu ľudských práv, ktorá pozostáva zo Všeobecnej deklarácie ľudských práv a z dvoch paktov, ktorými sa vykonáva, ako aj Deklaráciu Medzinárodnej organizácie práce o základných právach a zásadách pri práci a základné dohovory, ktoré sú jej základom, a môže zverejniť svoj súlad s týmito nástrojmi. |
AR 15. |
Pri zverejnení, ako sú začlenené vonkajšie politiky, podnik môže napríklad zohľadniť vnútorné politiky zodpovedného získavania zdrojov a zosúladenie s inými politikami týkajúcimi sa pracovníkov v hodnotovom reťazci, napríklad pokiaľ ide o nútenú prácu. Pokiaľ ide o kódexy správania dodávateľov, ktoré podnik môže mať, v zhrnutí sa uvedie, či zahŕňajú ustanovenia týkajúce sa bezpečnosti pracovníkov, neistej práce (ako je využívanie pracovníkov so zmluvami na krátkodobý alebo obmedzený pracovný čas, pracovníkov zamestnaných prostredníctvom tretích strán, subdodávky tretím stranám alebo využívania neformálnych pracovníkov), obchodovania s ľuďmi, využívania nútenej práce alebo detskej práce a či sú tieto ustanovenia plne v súlade s platnými normami MOP. |
AR 16. |
Podnik môže poskytnúť názorný príklad typov oznamovania svojich politík uvedeným jednotlivcom, skupinám jednotlivcov alebo subjektom, pre ktoré sú relevantné, a to buď preto, že sa očakáva, že ich budú vykonávať (napríklad zamestnanci, zmluvní partneri a dodávatelia podniku), alebo preto, že majú priamy záujem na ich vykonávaní (napríklad vlastní pracovníci, investori). Môže zverejniť komunikačné nástroje a kanály (napríklad letáky, informačné bulletiny, špecializované webové sídla, sociálne médiá, osobné interakcie, zástupcovia zamestnancov), ktorých cieľom je zabezpečiť, aby bola politika prístupná a aby rôzne skupiny verejnosti rozumeli jej dôsledkom. Podnik môže takisto vysvetliť, ako odhaľuje a odstraňuje potenciálne prekážky brániace šíreniu informácií, napríklad prostredníctvom prekladu do príslušných jazykov alebo používania grafického znázornenia. |
Požiadavka na zverejňovanie S2-2 – Procesy na zapojenie pracovníkov v hodnotovom reťazci v súvislosti s vplyvmi
AR 17. |
Pri opise funkcie alebo pozície, ktorá zahŕňa prevádzkovú zodpovednosť za toto zapojenie a/alebo konečnú zodpovednosť, môže podnik uviesť, či ide o osobitnú pozíciu alebo funkciu alebo o súčasť všeobecnejšej pozície alebo funkcie, a či sa ponúkajú prípadné činnosti na budovanie kapacít na podporu zapojenia zamestnancov. Ak takúto pozíciu alebo funkciu nevie identifikovať, môže uviesť, že ide o tento prípad. Táto požiadavka na zverejňovanie by sa mohla splniť aj odkazom na informácie zverejnené podľa ESRS 2 GOV-1 Úloha správnych, riadiacich a dozorných orgánov. |
AR 18. |
Pri príprave zverejnení uvedených v odseku 22 písm. b) a c) možno vziať do úvahy tieto názorné príklady:
|
AR 19. |
Globálne rámcové dohody slúžia na vytvorenie trvalého vzťahu medzi nadnárodným podnikom a globálnym odborovým združením s cieľom zabezpečiť, aby podnik dodržiaval rovnaké štandardy v každej krajine, v ktorej pôsobí. |
AR 20. |
Na ilustráciu toho, ako názory pracovníkov v hodnotovom reťazci ovplyvňujú konkrétne rozhodnutia alebo činnosti podniku, môže podnik uviesť príklady z aktuálneho obdobia vykazovania. |
Požiadavka na zverejňovanie S2-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály pre pracovníkov v hodnotovom reťazci na vyjadrenie obáv
AR 21. |
Pri plnení požiadaviek stanovených v požiadavke na zverejňovanie ESRS S2-3 sa podnik môže riadiť obsahom hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv a usmerneniami OECD pre nadnárodné podniky zameranými na nápravu a mechanizmy podávania sťažností. |
AR 22. |
Medzi kanály na vyjadrenie obáv alebo potrieb patria mechanizmy podávania sťažností, horúce linky, odborové zväzy (ak sa pracovníci združujú do odborových zväzov), procesy dialógu alebo iné prostriedky, prostredníctvom ktorých môžu pracovníci v hodnotovom reťazci alebo ich legitímni zástupcovia vyjadriť obavy týkajúce sa vplyvov alebo vysvetliť potreby, ktoré by mal podľa nich podnik riešiť. Môžu to byť kanály zabezpečované priamo podnikom aj kanály zabezpečované subjektmi, v ktorých pracovníci v hodnotovom reťazci pracujú, popri akýchkoľvek iných mechanizmoch, ktoré podnik môže používať, aby získal prehľad o riadení vplyvov na pracovníkov, ako sú napríklad audity zhody. Ak podnik pri plnení tejto požiadavky vychádza výhradne z informácií o existencii takýchto kanálov, ktoré zabezpečujú jeho obchodné vzťahy, môže to uviesť. |
AR 23. |
S cieľom poskytnúť lepší prehľad o informáciách, na ktoré sa vzťahuje požiadavka na zverejňovanie ESRS S2-3, môže podnik v súvislosti s každým významným vplyvom vysvetliť, či a ako majú pracovníci v hodnotovom reťazci, ktorí môžu byť ovplyvnení, prístup ku kanálom na úrovni podniku, v ktorom sú zamestnaní alebo pre ktorý sú zmluvne viazaní pracovať. |
AR 24. |
Mechanizmy tretích strán môžu zahŕňať mechanizmy prevádzkované vládou, mimovládnymi organizáciami, priemyselnými združeniami a inými iniciatívami spolupráce. Podnik môže zverejniť informácie o tom, či sú tieto mechanizmy prístupné všetkým pracovníkom, na ktorých môže mať podnik potenciálny alebo skutočný významný vplyv, alebo jednotlivcom či organizáciám konajúcim v ich mene, alebo ktorým ich postavenie inak umožňuje vedieť o existencii negatívnych vplyvov. |
AR 25. |
V súvislosti s ochranou jednotlivcov, ktorí využívajú tieto mechanizmy, pred odvetnými opatreniami môže podnik opísať, či zaobchádza so sťažnosťami ako s dôvernými a rešpektuje práva na súkromie a ochranu údajov, a či tieto mechanizmy umožňujú pracovníkom využívať ich anonymne (napríklad prostredníctvom zastúpenia treťou stranou). |
AR 26. |
Pri zverejňovaní informácií o tom, či a ako podnik vie, že pracovníci v hodnotovom reťazci poznajú niektorý z týchto kanálov a dôverujú mu, môže podnik poskytnúť relevantné a spoľahlivé údaje o účinnosti týchto kanálov z pohľadu samotných pracovníkov v hodnotovom reťazci. Príkladom zdrojov informácií sú prieskumy medzi pracovníkmi, ktorí takéto kanály využili, a ich úroveň spokojnosti s procesom a výsledkami. |
AR 27. |
Pri opisovaní účinnosti kanálov, prostredníctvom ktorých môžu pracovníci v hodnotovom reťazci vyjadriť obavy, sa podnik môže riadiť týmito otázkami, ktoré vychádzajú z „kritérií účinnosti mimosúdnych mechanizmov podávania sťažností“ v zmysle hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, najmä zásady č. 31. Úvahy uvedené ďalej možno uplatniť na jednotlivé kanály alebo na súhrnný systém kanálov:
|
Požiadavka na zverejňovanie S2-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci a prístupy k riadeniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich s pracovníkmi v hodnotovom reťazci a účinnosť týchto opatrení
AR 28. |
Môže trvať istý čas, kým podnik porozumie negatívnym vplyvom a zistí, v akých podobách sa s nimi môže stretnúť vo svojom hodnotovom reťazci, ako aj kým určí vhodné reakcie a zavedie ich do praxe. Podnik preto zváži:
|
AR 29. |
Vhodné opatrenia sa môžu líšiť podľa toho, či podnik spôsobuje významný vplyv alebo k nemu prispieva, alebo či sa tento významný vplyv priamo spája s jeho vlastnou činnosťou, výrobkami alebo službami prostredníctvom obchodného vzťahu. |
AR 30. |
Vzhľadom na to, že významné negatívne vplyvy ovplyvňujúce pracovníkov v hodnotovom reťazci, ktoré sa vyskytli počas obdobia vykazovania, môžu byť spojené aj so subjektmi alebo s činnosťami, ktoré podnik nemá priamo pod kontrolou, môže zverejniť informácie o tom, či a ako sa usiluje využiť svoj vplyv v obchodných vzťahoch na riadenie týchto vplyvov. Môže to zahŕňať využívanie obchodného vplyvu podniku (napríklad presadzovanie zmluvných požiadaviek v rámci obchodných vzťahov alebo zavádzanie stimulov), iných foriem vplyvu podniku v rámci daného vzťahu (napríklad poskytovanie odbornej prípravy alebo budovanie kapacít v oblasti práv pracovníkov v rámci subjektov, s ktorými má podnik obchodné vzťahy) alebo využívanie kolektívneho vplyvu podnikov v spolupráci s partnermi alebo inými aktérmi (napríklad iniciatívy zamerané na zodpovedný nábor alebo zabezpečenie primeranej mzdy pre pracovníkov). |
AR 31. |
Ak podnik zverejňuje informácie o svojej účasti na priemyselnej iniciatíve alebo iniciatíve viacerých zainteresovaných strán ako súčasť svojich opatrení na riešenie významných negatívnych vplyvov, môže zverejniť, ako sa táto iniciatíva a jeho vlastné zapojenie zameriavajú na riešenie príslušného významného vplyvu. Podľa ESRS S2-5 môže zverejniť príslušné cieľové hodnoty stanovené iniciatívou a pokrok v ich dosahovaní. |
AR 32. |
Pri zverejňovaní informácií o tom, či a ako podnik pri rozhodovaní o ukončení obchodných vzťahov zohľadňuje skutočné a potenciálne vplyvy na pracovníkov v hodnotovom reťazci a či a ako sa usiluje riešiť prípadné negatívne vplyvy, ktoré môžu vyplynúť z ukončenia, môže podnik uviesť príklady. |
AR 33. |
Pri zverejňovaní informácií o spôsobe, akým podnik sleduje účinnosť svojich opatrení na riadenie významných vplyvov počas obdobia vykazovania, môže podnik zverejniť všetky poznatky získané z predchádzajúceho a aktuálneho obdobia vykazovania. |
AR 34. |
Procesy používané na sledovanie účinnosti opatrení môžu zahŕňať interný alebo externý audit alebo overovanie, súdne konania a/alebo súvisiace súdne rozhodnutia, posúdenia vplyvu, systémy merania, spätnú väzbu od zainteresovaných strán, mechanizmy podávania sťažností, externé hodnotenia výkonnosti a referenčné porovnávanie. |
AR 35. |
Cieľom podávania správ o účinnosti je umožniť pochopenie súvislostí medzi opatreniami prijatými podnikom a účinným riadením vplyvov. Napríklad na to, aby podnik preukázal účinnosť svojich opatrení na podporu svojich dodávateľov zameraných na zlepšenie ich pracovných podmienok, môže zverejniť spätnú väzbu z prieskumu od pracovníkov dodávateľov, z ktorej vyplýva, že odkedy podnik začal spolupracovať s týmito dodávateľmi, pracovné podmienky sa zlepšili. Medzi ďalšie informácie, ktoré môže podnik poskytnúť, patria údaje, z ktorých vyplýva zníženie počtu incidentov zistených napríklad prostredníctvom nezávislých auditov. |
AR 36. |
Pokiaľ ide o iniciatívy alebo procesy, ktoré podnik zaviedol a ktoré vychádzajú z potrieb dotknutých pracovníkov, a pokiaľ ide o pokrok vo vykonávaní týchto iniciatív alebo procesov, podnik môže zverejniť:
|
AR 37. |
Podnik môže zverejniť informácie o tom, či sú niektoré iniciatívy alebo procesy, ktorých hlavných cieľom je dosiahnuť pozitívny vplyv na pracovníkov v hodnotovom reťazci, navrhnuté aj v záujme dosiahnutia jedného alebo viacerých cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Napríklad na základe záväzku presadzovať cieľ udržateľného rozvoja OSN č. 8, ktorým je „podporovať trvalý, inkluzívny a udržateľný hospodársky rast, plnú a produktívnu zamestnanosť a dôstojnú prácu pre všetkých“, môže podnik poskytovať budovanie kapacít pre drobných poľnohospodárov vo svojom dodávateľskom reťazci, čo vedie k zvýšeniu ich príjmov, alebo môže podporovať odbornú prípravu s cieľom zvýšiť podiel žien schopných nastúpiť na pracovné miesta v oblasti doručovania v downstreamovej časti hodnotového reťazca. |
AR 38. |
Pri zverejňovaní plánovaných alebo dosiahnutých pozitívnych výsledkov svojich opatrení pre pracovníkov v hodnotovom reťazci treba rozlišovať medzi dôkazmi o tom, že určité činnosti sa uskutočnili (napr. že x pracovníkov absolvovalo odbornú prípravu v oblasti finančnej gramotnosti), a dôkazmi o skutočných výsledkoch pre pracovníkov (napr. že x pracovníkov uvádza, že si dokážu lepšie spravovať domáci rozpočet a plniť si ciele v oblasti úspor). |
AR 39. |
Pri zverejňovaní informácií o tom, či iniciatívy alebo procesy zohrávajú úlohu aj pri zmierňovaní významných negatívnych vplyvov, môže podnik zohľadniť napríklad programy zamerané na zvyšovanie finančnej gramotnosti pracovníčok, ktoré viedli k tomu, že bolo povýšených viac žien, ako aj správy o znížení výskytu sexuálneho obťažovania na pracovisku. |
AR 40. |
Pri zverejňovaní významných rizík a príležitostí súvisiacich s vplyvmi podniku na pracovníkov v hodnotovom reťazci alebo s jeho závislosťami od týchto pracovníkov môže podnik zohľadniť tieto skutočnosti:
|
AR 41. |
Pri zverejňovaní informácií o tom, či sa závislosti premieňajú na riziká, podnik zohľadní vonkajší vývoj. |
AR 42. |
Pri zverejňovaní informácií o politikách, opatreniach a zdrojoch a cieľových hodnotách súvisiacich s riadením významných rizík a príležitostí môže podnik v prípadoch, keď riziká a príležitosti vznikajú v dôsledku významného vplyvu, uviesť krížový odkaz na svoje zverejnenia o politikách, opatreniach a zdrojoch a cieľových hodnotách vo vzťahu k tomuto vplyvu. |
AR 43. |
Podnik zváži, či a ako sú jeho procesy riadenia významných rizík súvisiacich s pracovníkmi v hodnotovom reťazciintegrované do jeho existujúcich procesov riadenia rizika. |
AR 44. |
Pri zverejňovaní zdrojov pridelených na riadenie významných vplyvov môže podnik zverejniť, ktoré interné funkcie sa podieľajú na riadení týchto vplyvov a aké druhy opatrení prijímajú na riešenie negatívnych a dosahovanie pozitívnych vplyvov. |
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie S2-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí
AR 45. |
Pri zverejňovaní informácií o cieľových hodnotách v súlade s odsekom 39 môže podnik zverejniť informácie o:
|
AR 46. |
Cieľové hodnoty týkajúce sa významných rizík a príležitostí môžu byť rovnaké ako cieľové hodnoty týkajúce sa významných vplyvov alebo sa od nich môžu líšiť. Napríklad cieľová hodnota týkajúca sa dosiahnutia miezd umožňujúcich dôstojný život pre pracovníkov dodávateľského reťazca by mohla znížiť vplyvy na týchto pracovníkov a zároveň znížiť súvisiace riziká z hľadiska kvality a spoľahlivosti dodávok. |
AR 47. |
Podnik môže takisto rozlišovať medzi krátkodobými, strednodobými a dlhodobými cieľovými hodnotami, ktoré sa vzťahujú na ten istý záväzok politiky. Podnik môže mať napríklad dlhodobú cieľovú hodnotu dosiahnuť do roku 2030 zníženie počtu incidentov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ktoré postihujú pracovníkov daného dodávateľa, o 80 % a krátkodobú cieľovú hodnotu znížiť do roku 2024 počet nadčasových hodín vodičov dodávok o x % pri zachovaní ich príjmov. |
AR 48. |
Pri úprave alebo nahradení cieľovej hodnoty v období vykazovania môže podnik túto zmenu vysvetliť krížovým odkazom na významné zmeny v obchodnom modeli alebo na širšie zmeny v prijatom štandarde alebo právnych predpisoch, z ktorých je daná cieľová hodnota odvodená, s cieľom poskytnúť kontextové informácie v zmysle ESRS 2 BP-2 Zverejňovanie informácií v súvislosti s osobitnými okolnosťami. |
ESRS S3
OVPLYVNENÉ SPOLOČENSTVÁ
OBSAH
Cieľ
Interakcia s inými ESRS
Požiadavky na zverejňovanie
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Stratégia
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán |
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
– |
Požiadavka na zverejňovanie S3-1 – Politiky týkajúce sa ovplyvnených spoločenstiev |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S3-2 – Procesy na zapojenie ovplyvnených spoločenstiev v súvislosti s vplyvmi |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S3-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály, ktorými môžu ovplyvnené spoločenstvá upozorniť na obavy |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S3-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá, prístupy k zmierňovaniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich s ovplyvnenými spoločenstvami a účinnosť týchto opatrení |
Metriky a cieľové hodnoty
– |
Požiadavka na zverejňovanie S3-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí |
Dodatok A: |
Požiadavky na uplatňovanie |
– |
Cieľ |
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Stratégia
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán |
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
– |
Požiadavka na zverejňovanie S3-1 – Politiky týkajúce sa ovplyvnených spoločenstiev |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S3-2 – Procesy na zapojenie ovplyvnených spoločenstiev v súvislosti s vplyvmi |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S3-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály, ktorými môžu ovplyvnené spoločenstvá upozorniť na obavy |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S3-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov, prístupy k zmierňovaniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich s ovplyvnenými spoločenstvami a účinnosť týchto opatrení a prístupov |
Metriky a cieľové hodnoty
– |
Požiadavka na zverejňovanie S3-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí |
Cieľ
1. |
Cieľom tohto štandardu je špecifikovať požiadavky na zverejňovanie informácií, ktoré umožnia používateľom vyhlásenia o udržateľnosti pochopiť významné vplyvy na ovplyvnené spoločenstvá súvisiace s vlastnou činnosťou podniku a jeho hodnotovým reťazcom, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov alebo služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov, a súvisiace významné riziká a príležitosti vrátane:
|
2. |
V záujme splnenia tohto cieľa sa v tomto štandarde vyžaduje vysvetlenie všeobecného prístupu, ktorý podnik uplatňuje na identifikáciu a riadenie všetkých významných skutočných a potenciálnych vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá v súvislosti s:
|
3. |
V tomto štandarde sa vyžaduje aj vysvetlenie toho, ako môžu takéto vplyvy, ako aj závislosti podniku od ovplyvnených spoločenstiev vytvárať pre podnik významné riziká alebo príležitosti. Napríklad negatívne vzťahy s ovplyvnenými spoločenstvami môžu narušiť vlastnú činnosť podniku alebo poškodiť jeho dobrú povesť, zatiaľ čo konštruktívne vzťahy môžu priniesť podnikateľské výhody, ako napríklad stabilnú a bezkonfliktnú činnosť a ľahší nábor miestnych zamestnancov. |
Interakcia s inými ESRS
4. |
Tento štandard sa uplatňuje v prípade, ak sa v procese posudzovania významnosti stanovenom v ESRS 2 Všeobecné zverejnenia identifikovali významné vplyvy na ovplyvnené spoločenstvá a/alebo významné riziká a príležitosti, ktoré s nimi súvisia. |
5. |
Tento štandard by sa mal chápať v spojení s ESRS 1 Všeobecné požiadavky a ESRS 2, ako aj s ESRS S1 Vlastná pracovná sila, ESRS S2 Pracovníci v hodnotovom reťazci a ESRS S4 Spotrebitelia a koncoví používatelia. |
Požiadavky na zverejňovanie
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
6. |
Požiadavky tohto oddielu by sa mali vykladať v spojení so zverejneniami požadovanými v ESRS 2 o stratégii (SBM). Výsledné zverejnenia sa predkladajú spolu so zverejneniami požadovanými podľa ESRS 2, s výnimkou SBM-3 Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom, v prípade ktorého má podnik možnosť predložiť zverejnenia spolu s tematickým zverejnením. |
Stratégia
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán
7. |
V súvislosti s odsekom 43 ESRS 2 SBM-2 podnik zverejní informácie o tom, ako sa stanoviská, záujmy a práva ovplyvnených spoločenstiev vrátane dodržiavania ich ľudských práv (a prípadne ich práv pôvodného obyvateľstva) zohľadňujú v jeho stratégii a obchodnom modeli. Ovplyvnené spoločenstvá sú kľúčovou skupinou dotknutých zainteresovaných strán. |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom
8. |
V súvislosti s odsekom 48 ESRS 2 SBM-3 podnik zverejňuje:
|
9. |
Pri plnení požiadaviek odseku 48 podnik zverejní informácie o tom, či sú do rozsahu jeho zverejnenia podľa ESRS 2 zahrnuté všetky ovplyvnené spoločenstvá, ktoré môže podnik významne ovplyvňovať, vrátane vplyvov, ktoré súvisia s vlastnou činnosťou a hodnotovým reťazcom podniku, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov alebo služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov. Podnik okrem toho zverejňuje aj tieto informácie:
|
10. |
Pri opise hlavných typov spoločenstiev, ktoré sú alebo by mohli byť negatívne ovplyvnené, na základe posúdenia významnosti stanoveného v požiadavke na zverejňovanie ESRS 2 IRO-1 podnik zverejní informácie o tom, či a ako dospel k poznatkom o tom, ako môžu byť ovplyvnené spoločenstvá s osobitnými charakteristikami alebo spoločenstvá žijúce v osobitných podmienkach, alebo spoločenstvá vykonávajúce osobitné činnosti vystavené väčšiemu riziku ujmy. |
11. |
Podnik zverejní informácie o tom, ktoré z jeho významných rizík a príležitostí vznikajúcich v dôsledku vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá a závislostí od nich sa prípadne týkajú skôr konkrétnych skupín ovplyvnených spoločenstiev než všetkých ovplyvnených spoločenstiev. |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie S3-1 – Politiky týkajúce sa ovplyvnených spoločenstiev
12. |
Podnik opíše svoje politiky, ktoré sa prijali na riadenie jeho významných vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá, ako aj súvisiacich významných rizík a príležitostí. |
13. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť, v akej miere má podnik zavedené politiky, ktorými rieši identifikáciu, posudzovanie, riadenie a/alebo nápravu významných vplyvov osobitne na ovplyvnené spoločenstvá, ako aj politiky, ktoré pokrývajú významné riziká alebo príležitosti súvisiace s ovplyvnenými spoločenstvami. |
14. |
Pri zverejňovaní požadovanom v odseku 12 sa zahrnú informácie o politikách, ktoré má podnik zavedené na riadenie svojich významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s ovplyvnenými spoločenstvami v súlade s ESRS 2 MDR-P Politiky prijaté na účely riadenia významných aspektov udržateľnosti. Okrem toho podnik uvedie, či sa tieto politiky vzťahujú na konkrétne ovplyvnené spoločenstvá alebo na všetky ovplyvnené spoločenstvá. |
15. |
Podnik zverejní všetky osobitné ustanovenia politiky na predchádzanie vplyvom na pôvodné obyvateľstvo a na ich riešenie. |
16. |
Podnik opíše svoje záväzky politiky v oblasti ľudských práv (119), ktoré sú relevantné pre ovplyvnené spoločenstvá, vrátane procesov a mechanizmov na monitorovanie dodržiavania hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, Deklarácie Medzinárodnej organizácie práce o základných zásadách a právach pri práci alebo usmernení OECD pre nadnárodné podniky. Vo svojom zverejnení sa zameria na tie aspekty, ktoré sú významné vo vzťahu k týmto skutočnostiam (120), ako aj na svoj všeobecný prístup k týmto skutočnostiam:
|
17. |
Podnik zverejní informácie o tom, či a ako sú jeho politiky vo vzťahu k ovplyvneným spoločenstvám v súlade s medzinárodne uznávanými štandardmi relevantnými osobitne pre spoločenstvá a pôvodné obyvateľstvo vrátane hlavných zásad Organizácie Spojených národov (OSN) v oblasti podnikania a ľudských práv. Podnik okrem toho zverejní informácie o tom, do akej miery boli v jeho vlastných prevádzkach alebo v upstreamovej a downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca zaznamenané prípady nedodržiavania hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, Deklarácie MOP o základných zásadách a právach pri práci alebo usmernení OECD pre nadnárodné podniky, ktoré sa týkajú ovplyvnených spoločenstiev, a prípadne uvedie povahu takýchto prípadov (121). |
18. |
Politika môže mať podobu samostatnej politiky týkajúcej sa spoločenstiev alebo môže byť zahrnutá do rozsiahlejšieho dokumentu, ako je napríklad etický kódex alebo všeobecná politika udržateľnosti, ktorú už podnik zverejnil v rámci iných ESRS. V uvedených prípadoch podnik poskytne presný krížový odkaz na identifikáciu aspektov politiky, ktoré spĺňajú požiadavky v rámci tejto požiadavky na zverejňovanie. |
Požiadavka na zverejňovanie S3-2 – Procesy na zapojenie ovplyvnených spoločenstiev v súvislosti s vplyvmi
19. |
Podnik zverejní informácie o svojich všeobecných procesoch na zapojenie ovplyvnených spoločenstiev a ich zástupcov v súvislosti so skutočnými a potenciálnymi vplyvmi na ne. |
20. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie toho, či a ako podnik v rámci svojho prebiehajúceho procesu náležitej starostlivosti zapája ovplyvnené spoločenstvá, ich legitímnych zástupcov alebo dôveryhodných zástupcov v súvislosti so skutočnými a potenciálnymi významnými pozitívnymi a/alebo negatívnymi vplyvmi, ktoré ich ovplyvňujú alebo pravdepodobne ovplyvnia, a či a ako sa v rozhodovacích procesoch podniku zohľadňujú názory ovplyvnených spoločenstiev. |
21. |
Podnik zverejní, či a ako sa v jeho rozhodnutiach alebo činnostiach zameraných na riadenie skutočných a potenciálnych vplyvov na spoločenstvá zohľadňujú názory ovplyvnených spoločenstiev. Súčasťou toho je prípadne vysvetlenie:
|
22. |
V prípade potreby podnik zverejní informácie o krokoch, ktoré podnikol na získanie prehľadu o názoroch ovplyvnených spoločenstiev, ktoré môžu byť mimoriadne zraniteľné voči vplyvom a/alebo marginalizované, a o názoroch osobitných skupín v rámci ovplyvnených spoločenstiev, ako sú ženy a dievčatá. |
23. |
Ak ovplyvnené spoločenstvá predstavujú pôvodné obyvateľstvo, podnik zverejní aj informácie o tom, ako zohľadňuje a zabezpečuje dodržiavanie ich osobitných práv v rámci svojho prístupu k zapájaniu zainteresovaných strán vrátane ich práva na slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas so zreteľom na: i) ich kultúrne, duševné, náboženské a duchovné vlastníctvo; ii) činnosti, ktoré majú vplyv na ich pôdu a územia, a iii) legislatívne alebo administratívne opatrenia, ktoré sa ich týkajú. Najmä v prípade zapojenia pôvodného obyvateľstva podnik zverejní aj informácie o tom, či a ako sa s pôvodným obyvateľstvom konzultovalo o spôsobe a parametroch zapojenia (napríklad pri navrhovaní programu, povahy a harmonogramu zapojenia). |
24. |
Ak podnik nemôže poskytnúť uvedené požadované informácie, pretože nezaviedol všeobecný proces na zapojenie ovplyvnených spoločenstiev, zverejní informáciu v tomto zmysle. Môže zverejniť časový rámec, v ktorom plánuje takýto proces zaviesť. |
Požiadavka na zverejňovanie S3-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály, ktorými môžu ovplyvnené spoločenstvá upozorniť na obavy
25. |
Podnik opíše procesy, ktoré má zavedené na zabezpečenie nápravy negatívnych vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá, s ktorými je podnik spojený, alebo na spoluprácu pri ich náprave, ako aj kanály, ktoré majú ovplyvnené spoločenstvá k dispozícii na vyjadrenie obáv a zabezpečenie ich riešenia. |
26. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť formálne prostriedky, ktorými môžu ovplyvnené spoločenstvá vyjadriť svoje obavy a potreby priamo podniku a/alebo prostredníctvom ktorých podnik podporuje dostupnosť takýchto kanálov (napríklad mechanizmov podávania sťažností) v rámci svojich obchodných vzťahov, spôsob, akým sa v spolupráci s týmito spoločenstvami vykonávajú následné opatrenia týkajúce sa vznesených otázok, a účinnosť týchto kanálov. |
27. |
Podnik opíše:
|
28. |
Podnik zverejní informácie o tom, či a ako posudzuje, že ovplyvnené spoločenstvá poznajú tieto štruktúry alebo procesy a dôverujú im ako prostriedku na vyjadrenie svojich obáv a potrieb a zabezpečenie ich riešenia. Okrem toho podnik zverejní, či má zavedené politiky týkajúce sa ochrany jednotlivcov, ktorí ich využívajú, pred odvetnými opatreniami. Ak boli takéto informácie zverejnené v súlade s ESRS G1-1, podnik sa môže na tieto informácie odvolať. |
29. |
Ak podnik nemôže zverejniť uvedené požadované informácie, pretože nezaviedol kanál na vyjadrenie obáv a/alebo nepodporuje dostupnosť takéhoto kanála prostredníctvom svojich obchodných vzťahov, zverejní informáciu v tomto zmysle. Môže zverejniť časový rámec, v ktorom plánuje takýto kanál alebo takéto procesy zaviesť. |
Požiadavka na zverejňovanie S3-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá, prístupy k zmierňovaniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich s ovplyvnenými spoločenstvami a účinnosť týchto opatrení
30. |
Podnik zverejní informácie o tom, ako prijíma opatrenia na riešenie významných vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá, ako aj na riadenie významných rizík a využívanie významných príležitostí súvisiacich s ovplyvnenými spoločenstvami, a o účinnosti týchto opatrení. |
31. |
Táto požiadavka na zverejňovanie má dva ciele: Po prvé, má objasniť všetky opatrenia a iniciatívy, prostredníctvom ktorých sa podnik usiluje:
Po druhé, má umožniť pochopiť spôsoby, akými podnik rieši významné riziká a využíva významné príležitosti súvisiace s ovplyvnenými spoločenstvami. Podnik poskytne súhrnný opis akčných plánov a zdrojov na riadenie svojich významných vplyvov, rizík a príležitostí v súvislosti s ovplyvnenými spoločenstvami v súlade s ESRS 2 MDR-A Opatrenia a zdroje v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti. |
32. |
V súvislosti s významnými vplyvmi podnik opíše:
|
33. |
V súvislosti s odsekom 29 podnik opíše:
|
34. |
V súvislosti s významnými rizikami a príležitosťami podnik opíše:
|
35. |
Podnik zverejní informácie o tom, či a ako prijíma opatrenia na to, aby zabránil vzniku významných negatívnych vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá prostredníctvom vlastných postupov, resp. opatrenia na to, aby k takýmto vplyvom neprispieval, a to v prípade potreby aj v súvislosti s plánovaním, so získavaním a využívaním pôdy, s financovaním, ťažbou alebo produkciou surovín, využívaním prírodných zdrojov a riadením vplyvov na životné prostredie. Môže sa to vzťahovať aj zverejnenie informácií o tom, aký prístup sa zvolí v prípade, keď vznikne napätie medzi predchádzaním významným negatívnym vplyvom alebo ich zmierňovaním a inými obchodnými tlakmi. |
36. |
Podnik takisto zverejní informácie o tom, či boli nahlásené závažné problémy a incidenty v oblasti ľudských práv súvisiace s ovplyvnenými spoločenstvami, a v prípade potreby ich zverejní (122). |
37. |
Pri zverejňovaní informácií požadovaných podľa odseku 31 písm. c) podnik zohľadní štandard ESRS 2 MDR-T Sledovanie účinnosti politík a opatrení prostredníctvom cieľových hodnôt, ak vyhodnocuje účinnosť opatrenia stanovením cieľovej hodnoty. |
38. |
Podnik zverejní informácie o tom, aké zdroje sú pridelené na riadenie jeho významných vplyvov, spolu s informáciami, ktoré umožnia používateľom pochopiť, akým spôsobom sú významné vplyvy riadené. |
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie S3-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí
39. |
Podnik zverejní časovo ohraničené cieľové hodnoty zamerané na výsledky, ktoré mohol stanoviť s ohľadom na:
|
40. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť rozsah, v akom podnik používa časovo ohraničené cieľové hodnoty zamerané na výsledky s cieľom podporovať a merať pokrok pri riešení významných negatívnych vplyvov a/alebo podpore pozitívnych vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá a/alebo pri riadení významných rizík a príležitostí súvisiacich s ovplyvnenými spoločenstvami. |
41. |
Súhrnný opis cieľových hodnôt na riadenie jeho významných vplyvov, rizík a príležitostí v súvislosti s ovplyvnenými spoločenstvami obsahuje požiadavky na informácie vymedzené v ESRS 2 MDR-T. |
42. |
Podnik zverejní informácie o postupe stanovovania cieľových hodnôt vrátane toho, či a ako podnik priamo zapojil ovplyvnené spoločenstvá, ich legitímnych zástupcov alebo dôveryhodných zástupcov, ktorí majú prehľad o ich situácii, do:
|
Dodatok A
Požiadavky na uplatňovanie
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS S3 Ovplyvnené spoločenstvá. Podporuje uplatňovanie požiadaviek na zverejňovanie stanovených v tomto štandarde a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu.
Cieľ
AR 1. |
Prehľad aspektov týkajúcich sa sociálnej oblasti a ľudských práv uvedených v odseku 2 neznamená, že všetky tieto otázky by mali byť zverejnené v rámci každej požiadavky na zverejňovanie v tomto štandarde. Ide skôr o zoznam aspektov, ktoré podnik zohľadní vo svojom posúdení významnosti (odkaz na kapitolu 3 ESRS 1 Dvojitá významnosť ako základ pre zverejňovanie informácií o udržateľnosti a ESRS 2 IRO-1) v súvislosti s ovplyvnenými spoločenstvami a následne zverejní ako významné vplyvy, riziká a príležitosti v rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. |
AR 2. |
Okrem otázok uvedených v odseku 2 môže podnik zvážiť aj zverejnenie informácií o iných otázkach relevantných pre významný vplyv za kratšie obdobie, napríklad o iniciatívach týkajúcich sa vplyvov na spoločenstvá súvisiacich s činnosťou podniku v dôsledku extrémnych a náhlych poveternostných podmienok. |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
Stratégia
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán
AR 3. |
Podľa požiadavky na zverejňovanie ESRS 2 SBM-2 je podnik povinný objasniť, či a akým spôsobom posudzuje úlohu, ktorú môže jeho stratégia a obchodný model zohrávať pri vzniku, zhoršovaní alebo zmierňovaní zásadných významných vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá, a či a akým spôsobom sú obchodný model a stratégia prispôsobované s cieľom riešiť takéto významné vplyvy. |
AR 4. |
Hoci ovplyvnené spoločenstvá nemusia spolupracovať s podnikom na úrovni jeho stratégie alebo obchodného modelu, ich stanoviská môžu slúžiť ako zdroj informácií pri posudzovaní vlastnej stratégie a obchodného modelu zo strany podniku. Podnik môže zverejniť stanoviská ovplyvnených spoločenstiev a ich zástupcov. |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom
AR 5. |
Vplyvy na ovplyvnené spoločenstvá môžu vzniknúť v stratégii alebo obchodnom modeli podniku viacerými spôsobmi. Vplyvy sa môžu napríklad týkať hodnotovej propozície podniku (napríklad výstavba alebo začatie projektov s harmonogramom, ktorý neposkytuje dostatok času na konzultácie so skupinami, ktorých sa projekty týkajú), jeho hodnotového reťazca (napríklad využívanie pôdy v krajinách, v ktorých je vlastníctvo často sporné alebo záznamy sú nespoľahlivé, alebo v ktorých sa napríklad pôvodné obyvateľstvo neuznáva za užívateľov pôdy), alebo jeho štruktúry nákladov a modelu príjmov (napríklad agresívne stratégie na minimalizáciu zdaňovania, najmä pokiaľ ide o činnosť v rozvojových krajinách). |
AR 6. |
Vplyvy na ovplyvnené spoločenstvá, ktoré vznikajú v stratégii alebo obchodnom modeli, môžu priniesť významné riziká aj pre podnik. Ak napríklad stratégia podniku zahŕňa presun do rizikovejších geografických oblastí v snahe zabezpečiť si určité komodity a ak sa ovplyvnené spoločenstvá bránia jeho prítomnosti alebo namietajú proti jeho postupom na miestnej úrovni, môže to spôsobiť rozsiahle a nákladné oneskorenia a ovplyvniť schopnosť podniku získať budúce koncesie alebo povolenia na využívanie pôdy. Takisto v prípade, že obchodný model podniku sa opiera o intenzívny odber vody v jeho závodoch do takej miery, že ovplyvňuje prístup k vode na spotrebu, hygienu a živobytie spoločenstiev, môže to mať za následok bojkot, sťažnosti a žaloby poškodzujúce dobrú povesť podniku. |
AR 7. |
Príkladom osobitných charakteristík ovplyvnených spoločenstiev, ktoré môže podnik zohľadniť v súvislosti s odsekom 10, môže byť ovplyvnené spoločenstvo, ktoré je fyzicky alebo ekonomicky izolované a je mimoriadne vnímavé na zavlečené choroby alebo má obmedzený prístup k sociálnym službám, a preto sa spolieha na infraštruktúru zriadenú podnikom. Môže to byť preto, že ak podnik kupuje pôdu, ktorú obhospodarujú ženy, a zaplatí za ňu mužským hlavám domácností, ženy sú v tomto spoločenstve ešte viac znevýhodnené. Dôvodom môže byť aj to, že dané spoločenstvo predstavuje pôvodné obyvateľstvo, ktorého členovia sa usilujú uplatňovať si kultúrne alebo hospodárske práva na pôdu, ktorú vlastní alebo využíva podnik alebo jeden zo subjektov, s ktorým má podnik obchodný vzťah, v podmienkach, v ktorých ich práva nie sú chránené štátom. Okrem toho podnik zohľadní, či sa jednotlivé charakteristiky neprekrývajú. Napríklad charakteristiky ako etnický pôvod, sociálno-ekonomické postavenie, postavenie migranta a rod môžu vytvárať prekrývajúce sa riziká ujmy pre určité ovplyvnené spoločenstvá alebo pre rôzne časti týchto ovplyvnených spoločenstiev, keďže ovplyvnené spoločenstvá sú často rôznorodej povahy. |
AR 8. |
Pokiaľ ide o odsek 11, významné riziká by mohli vzniknúť aj v dôsledku závislosti podniku od ovplyvnených spoločenstiev v prípadoch, keď udalosti s malou pravdepodobnosťou, ale veľkým vplyvom, môžu spôsobiť finančné vplyvy, napríklad keď prírodná katastrofa povedie ku katastrofálnej priemyselnej havárii spojenej s činnosťou podniku, čo má za následok vážnu ujmu spôsobenú ovplyvneným spoločenstvám. |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie S3-1 – Politiky týkajúce sa ovplyvnených spoločenstiev
AR 9. |
Opis zahŕňa kľúčové informácie nevyhnutné na podanie pravdivého obrazu o politikách týkajúcich sa ovplyvnených spoločenstiev, a preto podnik zohľadní vysvetlenia významných zmien politík prijatých počas roku vykazovania (napríklad nové alebo dodatočné prístupy k zapájaniu, náležitej starostlivosti a nápravným opatreniam). |
AR 10. |
Pri zverejňovaní informácií o súlade svojich politík s hlavnými zásadami OSN v oblasti podnikania a ľudských práv podnik zohľadní, že hlavné zásady odkazujú na Medzinárodnú listinu práv, ktorú tvorí Všeobecná deklarácia ľudských práv a dva pakty, ktorými sa vykonáva, ako aj na Deklaráciu OSN o právach pôvodného obyvateľstva, Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o domorodom a kmeňovom obyvateľstve (MOP č. 169) a základné dohovory, ktoré sú jeho základom, a môže zverejniť informácie o svojom súlade s týmito nástrojmi. |
AR 11. |
Podnik môže poskytnúť názorný príklad typov oznamovania svojich politík uvedeným jednotlivcom, skupinám jednotlivcov alebo subjektom, pre ktoré sú relevantné, a to buď preto, že sa očakáva, že ich budú vykonávať (napríklad zamestnanci, zmluvní partneri a dodávatelia podniku), alebo preto, že majú priamy záujem na ich vykonávaní (napríklad vlastní pracovníci, investori). Môže zverejniť komunikačné nástroje a kanály (napríklad letáky, informačné bulletiny, špecializované webové sídla, sociálne médiá, osobné interakcie, zástupcovia zamestnancov), ktorých cieľom je zabezpečiť, aby bola politika prístupná a aby rôzne skupiny verejnosti rozumeli jej dôsledkom. Podnik môže takisto vysvetliť, ako odhaľuje a odstraňuje potenciálne prekážky brániace šíreniu informácií, napríklad prostredníctvom prekladu do príslušných jazykov alebo používania grafického znázornenia. |
AR 12. |
Pri zverejňovaní informácií o závažných problémoch a incidentoch v oblasti ľudských práv súvisiacich s ovplyvnenými spoločenstvami podnik zohľadní všetky právne spory týkajúce sa práv k držbe pôdy a slobodného, predchádzajúceho a informovaného súhlasu pôvodného obyvateľstva. |
Požiadavka na zverejňovanie S3-2 – Procesy na zapojenie ovplyvnených spoločenstiev v súvislosti s vplyvmi
AR 13. |
Vysvetlenie, ako podnik zohľadňuje právo pôvodného obyvateľstva na slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas a zabezpečuje jeho dodržiavanie, môže zahŕňať informácie o postupoch konzultácií s pôvodným obyvateľstvom s cieľom získať takýto súhlas. Podnik zváži, ako táto konzultácia zahŕňa rokovanie v dobrej viere s ovplyvneným pôvodným obyvateľstvom s cieľom získať jeho slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas v prípade, že podnik ovplyvňuje pôdu, územia alebo zdroje, ktoré pôvodné obyvateľstvo tradične vlastní, obýva alebo inak využíva, alebo ho presťahuje z pôdy alebo území, ktoré sú predmetom tradičného vlastníctva alebo sa tradične používajú, alebo obývajú, alebo ovplyvňuje alebo využíva jeho kultúrne, duševné, náboženské a duchovné vlastníctvo. |
AR 14. |
Pri opise funkcie alebo pozície, ktorá zahŕňa prevádzkovú zodpovednosť za toto zapojenie a/alebo konečnú zodpovednosť, môže podnik uviesť, či ide o osobitnú pozíciu alebo funkciu alebo o súčasť všeobecnejšej pozície alebo funkcie, a či sa ponúkajú prípadné činnosti na budovanie kapacít na podporu zapojenia zamestnancov. Ak takúto pozíciu alebo funkciu nevie identifikovať, môže uviesť, že ide o tento prípad. Táto požiadavka na zverejňovanie by sa mohla splniť aj odkazom na informácie zverejnené podľa ESRS 2 GOV-1 Úloha správnych, riadiacich a dozorných orgánov. |
AR 15. |
Pri príprave zverejnení uvedených v odseku 20 písm. b) a c) možno vziať do úvahy tieto názorné príklady:
|
AR 16. |
Na ilustráciu toho, ako názory ovplyvnených spoločenstiev ovplyvňujú konkrétne rozhodnutia alebo činnosti podniku, môže podnik uviesť príklady z aktuálneho obdobia vykazovania. |
Požiadavka na zverejňovanie S3-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály, ktorými môžu ovplyvnené spoločenstvá upozorniť na obavy
AR 17. |
Pri plnení požiadaviek stanovených v požiadavke na zverejňovanie ESRS S3-3 sa podnik môže riadiť obsahom hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv a usmerneniami OECD pre nadnárodné podniky zameranými na nápravu a mechanizmy podávania sťažností. |
AR 18. |
Medzi kanály na vyjadrenie obáv alebo potrieb patria mechanizmy podávania sťažností, horúce linky, procesy dialógu alebo iné prostriedky, prostredníctvom ktorých môžu ovplyvnené spoločenstvá alebo ich legitímni zástupcovia vyjadriť obavy týkajúce sa vplyvov alebo vysvetliť potreby, ktoré by mal podľa nich podnik riešiť. Môžu to byť kanály zabezpečované priamo podnikom popri akýchkoľvek iných mechanizmoch, ktoré podnik môže používať, aby získal prehľad o riadení vplyvov na spoločenstvá, ako sú napríklad audity zhody. Ak podnik pri plnení tejto požiadavky vychádza výhradne z informácií o existencii takýchto kanálov, ktoré zabezpečujú jeho obchodné vzťahy, môže to uviesť. |
AR 19. |
S cieľom poskytnúť lepší prehľad o informáciách, na ktoré sa vzťahuje ESRS S3-3, môže podnik v súvislosti s každým významným vplyvom vysvetliť, či a akým spôsobom majú spoločenstvá, ktoré môžu byť ovplyvnené, prístup k týmto kanálom na úrovni podniku, ktorým sú ovplyvnené. Medzi relevantné informácie patria aj informácie o tom, či majú ovplyvnené spoločenstvá prístup ku kanálom v jazyku, ktorému rozumejú, a či sa s nimi konzultovalo pri navrhovaní týchto kanálov. |
AR 20. |
Mechanizmy tretích strán môžu zahŕňať mechanizmy prevádzkované vládou, mimovládnymi organizáciami, priemyselnými združeniami a inými iniciatívami spolupráce. Podnik môže zverejniť informácie o tom, či sú tieto mechanizmy prístupné všetkým ovplyvneným spoločenstvám, na ktoré môže mať podnik potenciálny alebo skutočný významný vplyv, alebo jednotlivcom či organizáciám konajúcim v ich mene, alebo ktorým ich postavenie inak umožňuje vedieť o existencii negatívnych vplyvov. |
AR 21. |
V súvislosti s ochranou jednotlivcov, ktorí využívajú tieto mechanizmy, pred odvetnými opatreniami môže podnik opísať, či zaobchádza so sťažnosťami ako s dôvernými a rešpektuje práva na súkromie a ochranu údajov, a či tieto mechanizmy možno využívať anonymne (napríklad prostredníctvom zastúpenia treťou stranou). |
AR 22. |
Pri zverejňovaní informácií o procesoch súvisiacich s poskytovaním a umožňovaním nápravy pre pôvodné obyvateľstvo sú relevantné informácie o tom, či a ako podnik zohľadnil ich zvyky, tradície, pravidlá a právne systémy. |
AR 23. |
Pri zverejňovaní informácií o tom, či a ako podnik vie, že ovplyvnené spoločenstvá poznajú niektorý z týchto kanálov a dôverujú mu, môže podnik poskytnúť relevantné a spoľahlivé údaje o účinnosti týchto kanálov z pohľadu samotných ovplyvnených spoločenstiev. Príkladom zdrojov informácií sú prieskumy medzi členmi spoločenstva, ktorí takéto kanály využili, a ich úroveň spokojnosti s procesom a výsledkami. |
AR 24. |
Pri opisovaní účinnosti kanálov, prostredníctvom ktorých môžu ovplyvnené spoločenstvá vyjadriť obavy, sa podnik môže riadiť týmito otázkami, ktoré vychádzajú z „kritérií účinnosti mimosúdnych mechanizmov podávania sťažností“ v zmysle hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, najmä zásady č. 31. Úvahy uvedené ďalej možno uplatniť na jednotlivé kanály alebo na súhrnný systém kanálov:
|
Požiadavka na zverejňovanie S3-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá, prístupy k zmierňovaniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich s ovplyvnenými spoločenstvami a účinnosť týchto opatrení
AR 25. |
Môže trvať istý čas, kým podnik porozumie negatívnym vplyvom a zistí, v akých podobách sa s nimi môže stretnúť vo svojom hodnotovom reťazci, ako aj kým určí vhodné reakcie a zavedie ich do praxe. Podnik preto zváži:
|
AR 26. |
Vhodné opatrenia sa môžu líšiť podľa toho, či podnik spôsobuje významný vplyv alebo k nemu prispieva, alebo či sa tento významný vplyv priamo spája s jeho vlastnou činnosťou, výrobkami alebo službami prostredníctvom obchodného vzťahu. |
AR 27. |
Vzhľadom na to, že významné negatívne vplyvy ovplyvňujúce spoločenstvá, ktoré sa vyskytli počas obdobia vykazovania, môžu byť spojené aj so subjektmi alebo s činnosťami, ktoré podnik nemá priamo pod kontrolou, môže zverejniť informácie o tom, či a ako sa usiluje využiť svoj vplyv v obchodných vzťahoch na riadenie týchto vplyvov. Môže to zahŕňať využívanie obchodného vplyvu podniku (napríklad presadzovanie zmluvných požiadaviek v rámci obchodných vzťahov alebo zavádzanie stimulov), iných foriem vplyvu podniku v rámci daného vzťahu (napríklad poskytovanie odbornej prípravy alebo budovanie kapacít v oblasti práv pôvodného obyvateľstva v rámci subjektov, s ktorými má podnik obchodné vzťahy) alebo využívanie kolektívneho vplyvu podnikov v spolupráci s partnermi alebo inými aktérmi (napríklad iniciatívy zamerané na minimalizovanie bezpečnostných vplyvov na spoločenstvá alebo účasť na partnerstvách medzi podnikmi a spoločenstvami). |
AR 28. |
Vplyvy na spoločenstvá môžu vychádzať z environmentálnych aspektov, ktoré podnik zverejňuje v rámci ESRS E1 až E5. Príkladmi sú:
Ak sa súvislosť medzi environmentálnymi vplyvmi a miestnymi spoločenstvami rieši v zverejneniach v rámci požiadaviek na zverejňovanie informácií ESRS E1 – E5, podnik môže na ne uviesť krížový odkaz a jasne identifikovať takéto zverejnenia. |
AR 29. |
Ak podnik zverejňuje informácie o svojej účasti na priemyselnej iniciatíve alebo iniciatíve viacerých zainteresovaných strán ako súčasť svojich opatrení na riešenie významných negatívnych vplyvov, môže zverejniť, ako sa táto iniciatíva a jeho vlastné zapojenie zameriavajú na riešenie príslušného významného vplyvu. Podľa ESRS S3-5 môže zverejniť príslušné cieľové hodnoty stanovené iniciatívou a pokrok v ich dosahovaní. |
AR 30. |
Pri zverejňovaní informácií o tom, či a ako podnik pri rozhodovaní o ukončení obchodných vzťahov zohľadňuje skutočné a potenciálne vplyvy na ovplyvnené spoločenstvá a či a ako sa usiluje riešiť prípadné negatívne vplyvy, ktoré môžu vyplynúť z ukončenia, môže podnik uviesť príklady. |
AR 31. |
Pri zverejňovaní informácií o spôsobe, akým podnik sleduje účinnosť svojich opatrení na riadenie významných vplyvov počas obdobia vykazovania, môže podnik zverejniť všetky poznatky získané z predchádzajúceho a aktuálneho obdobia vykazovania. |
AR 32. |
Procesy používané na sledovanie účinnosti opatrení môžu zahŕňať interný alebo externý audit alebo overovanie, súdne konania a/alebo súvisiace súdne rozhodnutia, posúdenia vplyvu, systémy merania, spätnú väzbu od zainteresovaných strán, mechanizmy podávania sťažností, externé hodnotenia výkonnosti a referenčné porovnávanie. |
AR 33. |
Cieľom podávania správ o účinnosti je umožniť pochopenie súvislostí medzi opatreniami prijatými podnikom a účinným riadením vplyvov. |
AR 34. |
Pokiaľ ide o iniciatívy alebo procesy, ktorých hlavným cieľom je dosiahnuť pozitívne vplyvy na ovplyvnené spoločenstvá a ktoré vychádzajú z potrieb ovplyvnených spoločenstiev, a pokiaľ ide o pokrok vo vykonávaní týchto iniciatív alebo procesov, podnik môže zverejniť:
|
AR 35. |
Podnik môže zverejniť informácie o tom, či sú niektoré iniciatívy alebo procesy, ktorých hlavných cieľom je dosiahnuť pozitívny vplyv na ovplyvnené spoločenstvá, navrhnuté aj v záujme dosiahnutia jedného alebo viacerých cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Napríklad prostredníctvom záväzku presadzovať cieľ udržateľného rozvoja OSN č. 5, ktorým je „dosiahnuť rodovú rovnosť a posilniť postavenie všetkých žien a dievčat“, môže podnik prijať premyslené opatrenia na zapojenie žien do konzultačného procesu s daným ovplyvneným spoločenstvom s cieľom splniť štandardy účinného zapájania zainteresovaných strán, čo môže prispieť k posilneniu postavenia žien v samotnom procese, ale potenciálne aj v ich každodennom živote. |
AR 36. |
Pri zverejňovaní plánovaných alebo dosiahnutých pozitívnych výsledkov svojich opatrení pre ovplyvnené spoločenstvá treba rozlišovať medzi dôkazmi o tom, že určité činnosti sa uskutočnili (napr. že x členkám spoločenstva bola poskytnutá odborná príprava o tom, ako sa môžu stať miestnymi dodávateľmi podniku), a dôkazmi o skutočných výsledkoch pre ovplyvnené spoločenstvá (napr. že x členiek spoločenstva si založilo malé podniky a podnik s nimi každoročne predlžuje zmluvu). |
AR 37. |
Pri zverejňovaní informácií o tom, či iniciatívy alebo procesy zohrávajú úlohu aj pri zmierňovaní významných negatívnych vplyvov, môže podnik napríklad zvážiť programy, ktorých cieľom je zlepšiť miestnu infraštruktúru v okolí činnosti podniku, napríklad zlepšenie ciest, ktoré vedie k zníženiu počtu vážnych dopravných nehôd členov spoločenstva. |
AR 38. |
Pri zverejňovaní významných rizík a príležitostí súvisiacich s vplyvmi podniku na ovplyvnené spoločenstvá alebo s jeho závislosťami od nich môže podnik zohľadniť tieto skutočnosti:
|
AR 39. |
Pri zverejňovaní informácií v rámci požiadavky AR 41 môže podnik zvážiť vysvetlenie rizík a príležitostí vznikajúcich v dôsledku environmentálnych vplyvov alebo závislostí (pozri viac podrobností v požiadavke AR 31) vrátane súvisiacich vplyvov na ľudské práva (alebo sociálnych vplyvov). Medzi príklady patria riziká poškodenia dobrej povesti v dôsledku vplyvu neriadeného vypúšťania znečisťujúcich látok na zdravie spoločenstiev či finančné vplyvy protestov, ktoré môžu narušiť alebo prerušiť činnosť podniku, napríklad v reakcii na činnosť v oblastiach s nedostatkom vody, ktorá môže ovplyvniť život ovplyvnených spoločenstiev. |
AR 40. |
Pri zverejňovaní informácií o tom, či sa závislosti premieňajú na riziká, podnik zohľadní vonkajší vývoj. |
AR 41. |
Pri zverejňovaní informácií o politikách, opatreniach a zdrojoch a cieľových hodnotách súvisiacich s riadením významných rizík a príležitostí môže podnik v prípadoch, keď riziká a príležitosti vznikajú v dôsledku významného vplyvu, uviesť krížový odkaz na svoje zverejnenia o politikách, opatreniach a zdrojoch a cieľových hodnotách vo vzťahu k tomuto vplyvu. |
AR 42. |
Podnik zváži, či a ako sú jeho procesy riadenia významných rizík súvisiacich s ovplyvnenými spoločenstvami integrované do jeho existujúcich procesov riadenia rizika. |
AR 43. |
Pri zverejňovaní zdrojov pridelených na riadenie významných vplyvov môže podnik zverejniť, ktoré interné funkcie sa podieľajú na riadení týchto vplyvov a aké druhy opatrení prijímajú na riešenie negatívnych a dosahovanie pozitívnych vplyvov. |
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie S3-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí
AR 44. |
Pri zverejňovaní informácií o cieľových hodnotách v súlade s odsekom 38 môže podnik zverejniť informácie o:
|
AR 45. |
Cieľové hodnoty týkajúce sa významných rizík a príležitostí môžu byť rovnaké ako cieľové hodnoty týkajúce sa významných vplyvov alebo sa od nich môžu líšiť. Napríklad cieľová hodnota týkajúca sa úplného obnovenia živobytia ovplyvnených spoločenstiev po presídlení by mohla znížiť vplyv na tieto spoločenstvá a zároveň znížiť súvisiace riziká, ako sú protesty spoločenstva. |
AR 46. |
Podnik môže takisto rozlišovať medzi krátkodobými, strednodobými a dlhodobými cieľovými hodnotami, ktoré sa vzťahujú na ten istý záväzok politiky. Hlavným cieľom podniku môže byť napríklad zamestnávať členov spoločenstva v miestnej ťažobnej lokalite, pričom dlhodobým cieľom je do roku 2025 zamestnávať 100 % miestnych zamestnancov a krátkodobým cieľom je každý rok až do roku 2025 zvýšiť počet miestnych zamestnancov o x percent. |
AR 47. |
Pri úprave alebo nahradení cieľovej hodnoty v období vykazovania môže podnik túto zmenu vysvetliť odkazom na významné zmeny v obchodnom modeli alebo na širšie zmeny v prijatom štandarde alebo právnych predpisoch, z ktorých je daná cieľová hodnota odvodená, s cieľom poskytnúť kontextové informácie v zmysle ESRS 2 BP-2 Zverejňovanie informácií v súvislosti s osobitnými okolnosťami. |
ESRS S4
SPOTREBITELIA A KONCOVÍ POUŽÍVATELIA
OBSAH
Cieľ
Interakcia s inými ESRS
Požiadavky na zverejňovanie
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Stratégia
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán |
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a s obchodným modelom |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
– |
Požiadavka na zverejňovanie S4-1 – Politiky týkajúce sa spotrebiteľov a koncových používateľov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S4-2 – Procesy na zapojenie spotrebiteľov a koncových používateľov v súvislosti s vplyvmi |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S4-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály, ktorými môžu spotrebitelia a koncoví používatelia upozorniť na obavy |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S4-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na spotrebiteľov a koncových používateľov, prístupy k riadeniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich so spotrebiteľmi a s koncovými používateľmi a účinnosť týchto opatrení a prístupov |
Metriky a cieľové hodnoty
– |
Požiadavka na zverejňovanie S4-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí |
Dodatok A: |
Požiadavky na uplatňovanie |
– |
Cieľ |
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Stratégia
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán |
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
– |
Požiadavka na zverejňovanie S4-1 – Politiky týkajúce sa spotrebiteľov a koncových používateľov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S4-2 – Procesy na zapojenie spotrebiteľov a koncových používateľov v súvislosti s vplyvmi |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S4-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály, ktorými môžu spotrebitelia a koncoví používatelia upozorniť na obavy |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S4-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov, prístupy k zmierňovaniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich so spotrebiteľmi a s koncovými používateľmi a účinnosť týchto opatrení a prístupov |
Metriky a cieľové hodnoty
– |
Požiadavka na zverejňovanie S4-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí |
Cieľ
1. |
Cieľom tohto štandardu je špecifikovať požiadavky na zverejňovanie informácií, ktoré umožnia používateľom vyhlásenia o udržateľnosti pochopiť významné vplyvy na spotrebiteľov a koncových používateľov súvisiace s vlastnými činnosťami podniku a jeho hodnotovým reťazcom, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov alebo služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov, a súvisiace významné riziká a príležitosti vrátane:
|
2. |
V záujme splnenia tohto cieľa sa v tomto štandarde vyžaduje vysvetlenie všeobecného prístupu, ktorý podnik uplatňuje na identifikáciu a riadenie všetkých významných skutočných a potenciálnych vplyvov na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov súvisiacich s jeho výrobkami a/alebo službami v súvislosti s/so:
|
3. |
V tomto štandarde sa vyžaduje aj vysvetlenie toho, ako môžu takéto vplyvy, ako aj závislosti podniku od spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov vytvárať pre podnik významné riziká alebo príležitosti. Napríklad negatívne vplyvy na dobrú povesť výrobkov a/alebo služieb podniku môžu narúšať jeho hospodársku výkonnosť, zatiaľ čo dôvera voči výrobkom a/alebo službám môže priniesť podnikateľské výhody, ako je zvýšenie predaja alebo rozšírenie budúcej spotrebiteľskej základne. |
4. |
Nezákonné používanie alebo zneužívanie výrobkov a služieb podniku zo strany spotrebiteľov a koncových používateľov nepatrí do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. |
Interakcia s inými ESRS
5. |
Tento štandard sa uplatňuje v prípade, že sa v procese posudzovania významnosti stanovenom v ESRS 2 Všeobecné zverejnenia identifikovali významné vplyvy na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov a/alebo významné riziká a príležitosti, ktoré s nimi súvisia. |
6. |
Tento štandard by sa mal chápať v spojení s ESRS 1 Všeobecné požiadavky a ESRS 2, ako aj s ESRS S1 Vlastná pracovná sila, ESRS S2 Pracovníci v hodnotovom reťazci a ESRS S3 Ovplyvnené spoločenstvá. |
Požiadavky na zverejňovanie
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
7. |
Požiadavky tohto oddielu by sa mali vykladať v spojení so zverejneniami požadovanými v ESRS 2 o stratégii (SBM). Výsledné zverejnenia sa predkladajú spolu so zverejneniami požadovanými podľa ESRS 2, s výnimkou SBM-3 Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom, v prípade ktorého má podnik možnosť predložiť zverejnenia spolu s tematickým zverejnením. |
Stratégia
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán
8. |
V súvislosti s odsekom 43 ESRS 2 SBM-2 podnik zverejní, ako sa záujmy, stanoviská a práva spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, vrátane rešpektovania ich ľudských práv, zohľadňujú v jeho stratégii a obchodnom modeli. Spotrebitelia a/alebo koncoví používatelia sú kľúčovou skupinou ovplyvnených zainteresovaných strán. |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom
9. |
V súvislosti s odsekom 48 ESRS 2 SBM-3 podnik zverejňuje:
|
10. |
Pri plnení požiadaviek odseku 48 podnik zverejní informácie o tom, či sú do rozsahu jeho zverejnenia podľa ESRS 2 zahrnutí všetci spotrebitelia a/alebo koncoví používatelia, ktorých môže podnik významne ovplyvňovať, vrátane vplyvov súvisiacich s vlastnými činnosťami a hodnotovým reťazcom podniku, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov alebo služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov. Podnik zverejňuje okrem toho aj tieto informácie:
|
11. |
Pri opise hlavných typov spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, ktorí sú alebo by mohli byť negatívne ovplyvnení, na základe posúdenia významnosti stanoveného v ESRS 2 IRO-1 podnik zverejní informácie o tom, či a ako dospel k poznatkom o tom, ako môžu byť spotrebitelia a/alebo koncoví používatelia s osobitnými charakteristikami alebo spotrebitelia a/alebo koncoví používatelia používajúci konkrétne výrobky alebo služby vystavení väčšiemu riziku ujmy. |
12. |
Podnik zverejní informácie o tom, ktoré z jeho prípadných významných rizík a príležitostí vznikajúcich v dôsledku vplyvov na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov alebo závislostí od nich sa týkajú konkrétnych skupín spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov (napríklad konkrétnych vekových kategórií), a nie všetkých spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov. |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie S4-1 – Politiky týkajúce sa spotrebiteľov a koncových používateľov
13. |
Podnik opíše svoje politiky, ktoré sa prijali na riadenie významných vplyvov jeho výrobkov a/alebo služieb na spotrebiteľov a koncových používateľov, ako aj súvisiacich významných rizík a príležitostí. |
14. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť, v akej miere má podnik zavedené politiky, ktorými rieši identifikáciu, posudzovanie, riadenie a/alebo nápravu významných vplyvov osobitne na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, ako aj politiky, ktoré pokrývajú významné riziká alebo príležitosti súvisiace so spotrebiteľmi a s koncovými používateľmi. |
15. |
Zverejnenie požadované podľa odseku 13 obsahuje informácie o politikách podniku zameraných na riadenie jeho významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich so spotrebiteľmi a/alebo s koncovými používateľmi v súlade s ESRS 2 MDR-P Politiky prijaté na účely riadenia významných aspektov udržateľnosti. Okrem toho podnik uvedie, či sa tieto politiky vzťahujú na konkrétne skupiny alebo na všetkých spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov. |
16. |
Podnik opíše svoje záväzky politiky v oblasti ľudských práv (123), ktoré sú relevantné pre spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, vrátane procesov a mechanizmov na monitorovanie dodržiavania hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, Deklarácie Medzinárodnej organizácie práce o základných zásadách a právach pri práci alebo usmernení OECD pre nadnárodné podniky. Vo svojom zverejnení sa zameria na tie aspekty, ktoré sú významné, ako aj na svoj všeobecný prístup k (124):
|
17. |
Podnik zverejní informácie o tom, či a ako sú jeho politiky vo vzťahu k spotrebiteľom a/alebo koncovým používateľom v súlade s medzinárodne uznávanými nástrojmi relevantnými pre spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov vrátane hlavných zásad Organizácie Spojených národov (OSN) v oblasti podnikania a ľudských práv. Podnik okrem toho zverejní informácie o tom, do akej miery boli v downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca zaznamenané prípady nedodržiavania hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, Deklarácie Medzinárodnej organizácie práce o základných zásadách a právach pri práci alebo usmernení OECD pre nadnárodné podniky, ktoré sa týkajú spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, a prípadne uvedie povahu takýchto prípadov (125). |
Požiadavka na zverejňovanie S4-2 – Procesy na zapojenie spotrebiteľov a koncových používateľov v súvislosti s vplyvmi
18. |
Podnik zverejní informácie o svojich všeobecných procesoch na zapojenie spotrebiteľov a koncových používateľov a ich zástupcov v súvislosti so skutočnými a potenciálnymi vplyvmi na nich. |
19. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie toho, či a ako podnik v rámci svojho prebiehajúceho procesu náležitej starostlivosti zapája spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, ich legitímnych zástupcov alebo dôveryhodných zástupcov v súvislosti so skutočnými a potenciálnymi významnými pozitívnymi a/alebo negatívnymi vplyvmi, ktoré ich ovplyvňujú alebo pravdepodobne ovplyvnia, a či a ako sa v rozhodovacích procesoch podniku zohľadňujú názory spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov. |
20. |
Podnik zverejní, či a ako sa v jeho rozhodnutiach alebo činnostiach zameraných na riadenie skutočných a potenciálnych vplyvov na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov zohľadňujú názory spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov. Súčasťou toho je prípadne vysvetlenie:
|
21. |
Podnik v prípade potreby zverejní informácie o krokoch, ktoré podnikol na získanie prehľadu o názoroch spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, ktorí môžu byť mimoriadne zraniteľní voči vplyvom a/alebo marginalizovaní (napr. osoby so zdravotným postihnutím, deti atď.). |
22. |
Ak podnik nemôže poskytnúť uvedené požadované informácie, pretože nezaviedol všeobecný proces na zapojenie spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, zverejní informáciu v tomto zmysle. Môže zverejniť časový rámec, v ktorom plánuje takýto proces zaviesť. |
Požiadavka na zverejňovanie S4-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály, ktorými môžu spotrebitelia a koncoví používatelia upozorniť na obavy
23. |
Podnik opíše procesy, ktoré má zavedené na zabezpečenie nápravy negatívnych vplyvov na spotrebiteľov a koncových používateľov, s ktorými je podnik spojený, alebo na spoluprácu pri ich náprave, ako aj kanály, ktoré majú spotrebitelia a koncoví používatelia k dispozícii na vyjadrenie obáv a zabezpečenie ich riešenia. |
24. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť formálne prostriedky, ktorými môžu spotrebitelia a/alebo koncoví používatelia vyjadriť svoje obavy a potreby priamo podniku a/alebo prostredníctvom ktorých podnik podporuje dostupnosť takýchto kanálov (napríklad mechanizmov podávania sťažností) v rámci svojich obchodných vzťahov, spôsob, akým sa v spolupráci s týmito spotrebiteľmi a/alebo koncovými používateľmi vykonávajú následné opatrenia týkajúce sa vznesených otázok, a účinnosť týchto kanálov. |
25. |
Podnik opíše:
|
26. |
Podnik zverejní informácie o tom, či a ako posudzuje, že spotrebitelia a/alebo koncoví používatelia poznajú tieto štruktúry alebo procesy a dôverujú im ako prostriedku na vyjadrenie svojich obáv a potrieb a zabezpečenie ich riešenia. Okrem toho podnik zverejní, či má zavedené politiky na ochranu jednotlivcov pred odvetnými opatreniami, keď využívajú tieto štruktúry alebo procesy. Ak boli takéto informácie zverejnené v súlade s ESRS G1-1, podnik sa môže na tieto informácie odvolať. |
27. |
Ak podnik nemôže zverejniť uvedené požadované informácie, pretože nezaviedol kanál na vyjadrenie obáv a/alebo nepodporuje dostupnosť mechanizmov prostredníctvom svojich obchodných vzťahov, zverejní informáciu v tomto zmysle. Môže zverejniť časový rámec, v ktorom plánuje takýto kanál alebo takéto procesy zaviesť. |
Požiadavka na zverejňovanie S4-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na spotrebiteľov a koncových používateľov, prístupy k riadeniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich so spotrebiteľmi a s koncovými používateľmi a účinnosť týchto opatrení a prístupov
28. |
Podnik zverejní informácie o tom, ako prijíma opatrenia na riešenie významných vplyvov na spotrebiteľov a koncových používateľov, ako aj na riadenie významných rizík a využívanie významných príležitostí súvisiacich so spotrebiteľmi a s koncovými používateľmi, a o účinnosti týchto opatrení. |
29. |
Táto požiadavka na zverejňovanie má dva ciele: Po prvé, má objasniť všetky opatrenia a iniciatívy, prostredníctvom ktorých sa podnik usiluje:
Po druhé, má umožniť pochopiť spôsoby, akými podnik rieši významné riziká a využíva významné príležitosti súvisiace so spotrebiteľmi a/alebo s koncovými používateľmi. |
30. |
Podnik poskytne súhrnný opis akčných plánov a zdrojov na riadenie svojich významných vplyvov, rizík a príležitostí v súvislosti so spotrebiteľmi a s koncovými používateľmi v súlade s ESRS 2 MDR-A Opatrenia a zdroje v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti. |
31. |
V súvislosti s významnými vplyvmi podnik opíše:
|
32. |
V súvislosti s odsekom 28 podnik opíše:
|
33. |
V súvislosti s významnými rizikami a príležitosťami podnik opíše:
|
34. |
Podnik zverejní informácie o tom, či a ako prijíma opatrenia na to, aby zabránil vzniku významných negatívnych vplyvov na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov prostredníctvom vlastných postupov, resp. opatrenia na to, aby k takýmto vplyvom neprispieval, a to v prípade potreby aj v súvislosti s marketingom, predajom a používaním údajov. Môže sa to vzťahovať aj zverejnenie informácií o tom, aký prístup sa zvolí v prípade, keď vznikne napätie medzi predchádzaním významným negatívnym vplyvom alebo ich zmierňovaním a inými obchodnými tlakmi. |
35. |
Pri príprave tohto zverejnenia podnik zohľadní, či boli nahlásené závažné problémy a incidenty v oblasti ľudských práv súvisiace s jeho spotrebiteľmi a/alebo koncovými používateľmi, a v prípade potreby ich zverejní (126). |
36. |
Ak podnik hodnotí účinnosť opatrenia stanovením cieľovej hodnoty, pri zverejnení informácií požadovaných podľa odseku 32 písm. c) podnik zohľadní ESRS 2 MDR-T Sledovanie účinnosti politík a opatrení prostredníctvom cieľových hodnôt. |
37. |
Podnik zverejní informácie o tom, aké zdroje sú pridelené na riadenie jeho významných vplyvov, spolu s informáciami, ktoré umožnia používateľom pochopiť, akým spôsobom sú významné vplyvy riadené. |
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie S4-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí
38. |
Podnik zverejní časovo ohraničené cieľové hodnoty zamerané na výsledky, ktoré mohol stanoviť s ohľadom na:
|
39. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť rozsah, v akom podnik používa časovo ohraničené cieľové hodnoty zamerané na výsledky s cieľom podporovať a merať pokrok pri riešení významných negatívnych vplyvov a/alebo podpore pozitívnych vplyvov na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov a/alebo pri riadení významných rizík a príležitostí v súvislosti so spotrebiteľmi a/alebo s koncovými používateľmi. |
40. |
Súhrnný opis cieľových hodnôt na riadenie jeho významných vplyvov, rizík a príležitostí v súvislosti so spotrebiteľmi a/alebo s koncovými používateľmi obsahuje požiadavky na informácie vymedzené v ESRS 2 MDR-T. |
41. |
Podnik zverejní informácie o postupe stanovovania cieľových hodnôt vrátane toho, či a ako podnik priamo zapojil spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, ich legitímnych zástupcov alebo dôveryhodných zástupcov, ktorí majú prehľad o ich situácii, do:
|
Dodatok A
Požiadavky na uplatňovanie
Tento dodatok je neoddeliteľnou súčasťou ESRS S4 Spotrebitelia a koncoví používatelia. Podporuje uplatňovanie požiadaviek stanovených v tomto štandarde a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu.
Cieľ
AR 1. |
Podnik môže zdôrazniť osobitné problémy relevantné pre významný vplyv z hľadiska kratšieho obdobia, napríklad iniciatívy týkajúce sa zdravia a bezpečnosti spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov v súvislosti s kontamináciou výrobku alebo so závažným porušením súkromia v dôsledku rozsiahleho úniku údajov. |
AR 2. |
Prehľad aspektov týkajúcich sa sociálnej oblasti a ľudských práv uvedených v odseku 2 neznamená, že všetky tieto otázky by mali byť zverejnené v rámci každej požiadavky na zverejňovanie v tomto štandarde. Ide skôr o zoznam aspektov, ktoré podnik zohľadní vo svojom posúdení významnosti (odkaz na kapitolu 3 ESRS 1 Dvojitá významnosť ako základ pre zverejňovanie informácií o udržateľnosti a ESRS 2 IRO-1) v súvislosti so spotrebiteľmi a/alebo s koncovými používateľmi a následne zverejní ako významné vplyvy, riziká a príležitosti v rozsahu pôsobnosti tohto štandardu. |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
Stratégia
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán
AR 3. |
Podľa ESRS 2 SBM-2 je podnik povinný objasniť, či a akým spôsobom posudzuje, či jeho stratégia a obchodný model zohrávajú úlohu pri vzniku, zhoršovaní alebo (naopak) zmierňovaní zásadných významných vplyvov na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov a či a akým spôsobom sú obchodný model a stratégia prispôsobované s cieľom riešiť takéto významné vplyvy. |
AR 4. |
Hoci spotrebitelia a/alebo koncoví používatelia nemusia spolupracovať s podnikom na úrovni jeho stratégie alebo obchodného modelu, ich stanoviská môžu slúžiť ako zdroj informácií pri posudzovaní vlastnej stratégie a obchodného modelu zo strany podniku. Podnik môže zverejniť stanoviská legitímnych zástupcov spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, ktorí sú dotknutí (skutočnými alebo potenciálnymi) významnými vplyvmi, alebo stanoviská dôveryhodných zástupcov, ktorí majú prehľad o ich situácii. |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom
AR 5. |
Vplyvy na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov môžu vzniknúť v obchodnom modeli alebo stratégii podniku viacerými spôsobmi. Vplyvy sa môžu napríklad týkať hodnotovej propozície podniku (napríklad poskytovanie online platforiem s potenciálom vzniku online a offline škody), jeho hodnotového reťazca (napríklad rýchlosť vývoja výrobkov alebo služieb alebo realizácie projektov s rizikami pre zdravie a bezpečnosť) alebo jeho štruktúry nákladov a modelu príjmov (napríklad stimuly na účely maximalizácie predaja, ktoré vystavujú spotrebiteľov riziku). |
AR 6. |
Vplyvy na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, ktoré vznikajú v stratégii alebo obchodnom modeli, môžu priniesť významné riziká aj pre podnik. Ak je napríklad obchodný model podniku založený na stimulovaní jeho predajnej sily s cieľom rýchlo predať veľký objem výrobkov alebo služieb (napríklad kreditných kariet alebo liekov proti bolesti) a v dôsledku toho vznikne pre spotrebiteľov rozsiahla ujma, podnik môže čeliť žalobám a poškodeniu dobrej povesti, čo môže ovplyvniť jeho budúcu podnikateľskú činnosť a dôveryhodnosť. |
AR 7. |
Príklady osobitných charakteristík spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, ktoré môže podnik zvážiť v súvislosti s odsekom 11, zahŕňajú mladých spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, ktorí môžu ľahšie podliehať vplyvom na ich fyzický a duševný vývoj alebo ktorým chýba finančná gramotnosť a môžu ľahšie podliehať vykorisťujúcim predajným alebo marketingovým praktikám. Môže ísť aj o ženy v kontexte, v ktorom sú ženy bežne diskriminované, pokiaľ ide o ich prístup k osobitným službám alebo marketing osobitných výrobkov. |
AR 8. |
Pokiaľ ide o odsek 12, riziká by mohli vzniknúť z dôvodu závislosti podniku od spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov v prípadoch, keď udalosti s malou pravdepodobnosťou, ale veľkým vplyvom, môžu spôsobiť finančné vplyvy, napríklad keď globálna pandémia vedie k závažným vplyvom na živobytie určitých spotrebiteľov a dôsledkom sú veľké zmeny v spotrebiteľských návykoch. |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie S4-1 – Politiky týkajúce sa spotrebiteľov a koncových používateľov
AR 9. |
Opis zahŕňa kľúčové informácie nevyhnutné na podanie pravdivého obrazu o politikách týkajúcich sa spotrebiteľov a koncových používateľov, a preto podnik zohľadní vysvetlenia významných zmien politík prijatých počas roku vykazovania (napríklad nové očakávania v prípade obchodných klientov, nové alebo dodatočné prístupy k náležitej starostlivosti a náprave). |
AR 10. |
Politika môže mať podobu samostatnej politiky týkajúcej sa spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov alebo môže byť zahrnutá do rozsiahlejšieho dokumentu, ako je napríklad etický kódex alebo všeobecná politika udržateľnosti, ktorú už podnik zverejnil ako súčasť iných ESRS. V uvedených prípadoch podnik poskytne presný krížový odkaz na identifikáciu aspektov politiky, ktoré spĺňajú požiadavky v rámci tejto požiadavky na zverejňovanie. |
AR 11. |
Pri zverejnení súladu svojich politík s hlavnými zásadami OSN v oblasti podnikania a ľudských práv podnik zohľadní, že hlavné zásady odkazujú na Medzinárodnú listinu ľudských práv, ktorú tvorí Všeobecná deklarácia ľudských práv a dva pakty, ktorými sa vykonáva, a môže zverejniť informácie o svojom súlade s týmito nástrojmi. |
AR 12. |
Pri zverejňovaní informácií o spôsobe začlenenia vonkajších politík môže podnik napríklad zohľadniť vnútorné politiky predaja a distribúcie a súlad s inými politikami relevantnými pre spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov. Podnik zohľadní aj svoje politiky na zabezpečenie pravdivosti a užitočnosti informácií poskytnutých potenciálnym a skutočným spotrebiteľom a/alebo koncovým používateľom, a to pred predajom a aj po ňom. |
AR 13. |
Podnik môže poskytnúť názorný príklad typov oznamovania svojich politík uvedeným jednotlivcom, skupinám jednotlivcov alebo subjektom, pre ktoré sú relevantné, a to buď preto, že sa očakáva, že ich budú vykonávať (napríklad zamestnanci, zmluvní partneri a dodávatelia podniku), alebo preto, že majú priamy záujem na ich vykonávaní (napríklad vlastní pracovníci, investori). Môže zverejniť komunikačné nástroje a kanály (napríklad letáky, informačné bulletiny, špecializované webové sídla, sociálne médiá, osobné interakcie, zástupcovia zamestnancov), ktorých cieľom je zabezpečiť, aby bola politika prístupná a aby rôzne skupiny verejnosti rozumeli jej dôsledkom. Podnik môže takisto vysvetliť, ako odhaľuje a odstraňuje potenciálne prekážky brániace šíreniu informácií, napríklad prostredníctvom prekladu do príslušných jazykov alebo používania grafického znázornenia. |
Požiadavka na zverejňovanie S4-2 – Procesy na zapojenie spotrebiteľov a koncových používateľov v súvislosti s vplyvmi
AR 14. |
Dôveryhodní zástupcovia, ktorí poznajú záujmy, skúsenosti alebo názory spotrebiteľov a koncových používateľov, môžu v prípade niektorých spotrebiteľov zahŕňať vnútroštátne orgány pre ochranu spotrebiteľov. |
AR 15. |
Pri opise funkcie alebo pozície, ktorá zahŕňa prevádzkovú zodpovednosť za toto zapojenie a/alebo konečnú zodpovednosť, môže podnik uviesť, či ide o osobitnú pozíciu alebo funkciu alebo o súčasť všeobecnejšej pozície alebo funkcie, a či sa ponúkajú prípadné činnosti na budovanie kapacít na podporu zapojenia zamestnancov. Ak takúto pozíciu alebo funkciu nevie identifikovať, môže uviesť, že ide o tento prípad. Táto požiadavka na zverejňovanie by sa mohla splniť aj odkazom na informácie zverejnené podľa ESRS 2 GOV-1 Úloha správnych, riadiacich a dozorných orgánov. |
AR 16. |
Pri príprave zverejnení uvedených v odseku 20 písm. b) a c) možno vziať do úvahy tieto názorné príklady:
|
AR 17. |
Na ilustráciu toho, ako názory spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov ovplyvňujú konkrétne rozhodnutia alebo činnosti podniku, môže podnik uviesť príklady z aktuálneho obdobia vykazovania. |
Požiadavka na zverejňovanie S4-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály, ktorými môžu spotrebitelia a koncoví používatelia upozorniť na obavy
AR 18. |
Pri plnení požiadaviek stanovených kritériami na zverejňovanie podľa ESRS S4-3 sa podnik môže riadiť obsahom hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv a usmerneniami OECD pre nadnárodné podniky zameranými na nápravu a mechanizmy podávania sťažností. |
AR 19. |
Medzi kanály na vyjadrenie obáv alebo potrieb patria mechanizmy podávania sťažností, horúce linky, procesy dialógu alebo iné prostriedky, prostredníctvom ktorých môžu spotrebitelia a/alebo koncoví používatelia alebo ich legitímni zástupcovia vyjadriť obavy týkajúce sa vplyvov alebo vysvetliť potreby, ktoré by mal podľa nich podnik riešiť. Môžu to byť kanály zabezpečované priamo podnikom, pričom tieto kanály sa musia zverejniť popri akýchkoľvek iných mechanizmoch, ktoré podnik môže používať, aby získal prehľad o riadení vplyvov na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, ako sú napríklad audity zhody. Ak podnik pri plnení tejto požiadavky vychádza výhradne z informácií o existencii takýchto kanálov, ktoré zabezpečujú jeho obchodné vzťahy, môže to uviesť. |
AR 20. |
S cieľom poskytnúť lepší prehľad o informáciách, na ktoré sa vzťahuje ESRS S4-3, môže podnik v súvislosti s každým významným vplyvom poskytnúť informácie o tom, či a akým spôsobom majú spotrebitelia a/alebo koncoví používatelia, ktorí môžu byť ovplyvnení, prístup k týmto kanálom na úrovni podniku, ktorým sú ovplyvnení. |
AR 21. |
Mechanizmy tretích strán môžu zahŕňať mechanizmy prevádzkované vládou, mimovládnymi organizáciami, priemyselnými združeniami a inými iniciatívami spolupráce. Pokiaľ ide o rozsah týchto mechanizmov, podnik môže zverejniť informácie o tom, či sú tieto mechanizmy prístupné všetkým spotrebiteľom a/alebo koncovým používateľom, na ktorých môže mať podnik potenciálny alebo skutočný významný vplyv, alebo jednotlivcom či organizáciám konajúcim v ich mene, alebo ktorým ich postavenie inak umožňuje vedieť o existencii negatívnych vplyvov, a prostredníctvom ktorých spotrebitelia a/alebo koncoví používatelia (alebo jednotlivci či organizácie konajúce v ich mene, alebo ktorým ich postavenie inak umožňuje vedieť o existencii negatívnych vplyvov) môžu vyjadriť sťažnosti alebo obavy týkajúce sa vlastných činností podniku. |
AR 22. |
V súvislosti s ochranou jednotlivcov, ktorí využívajú tieto mechanizmy, pred odvetnými opatreniami môže podnik opísať, či zaobchádza so sťažnosťami ako s dôvernými a rešpektuje práva na súkromie a ochranu údajov, a či ich spotrebitelia a/alebo koncoví používatelia môžu používať anonymne (napríklad prostredníctvom zastúpenia treťou stranou). |
AR 23. |
Pri zverejňovaní informácií o tom, či a ako podnik vie, že spotrebitelia a/alebo koncoví používatelia poznajú niektorý z týchto kanálov a dôverujú mu, môže podnik poskytnúť relevantné a spoľahlivé údaje o účinnosti týchto kanálov z hľadiska samotných spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov. Príkladmi zdrojov informácií sú prieskumy medzi spotrebiteľmi a/alebo koncovými používateľmi, ktorí takéto kanály využili, a úroveň ich spokojnosti s procesom a výsledkami. S cieľom ilustrovať úroveň využívania takýchto kanálov môže podnik zverejniť počet sťažností, ktoré dostal od spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov počas obdobia vykazovania. |
AR 24. |
Pri opise účinnosti kanálov, prostredníctvom ktorých môžu spotrebitelia a/alebo koncoví používatelia vyjadriť obavy, sa podnik môže riadiť týmito otázkami, ktoré vychádzajú z „kritérií účinnosti mimosúdnych mechanizmov podávania sťažností“, ktoré sú stanovené v hlavných zásadách OSN v oblasti podnikania a ľudských práv. Úvahy uvedené ďalej možno uplatniť na jednotlivé kanály alebo na súhrnný systém kanálov:
Viac informácií možno nájsť v zásade č. 31 hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv. |
Požiadavka na zverejňovanie S4-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na spotrebiteľov a koncových používateľov, prístupy k riadeniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich so spotrebiteľmi a s koncovými používateľmi a účinnosť týchto opatrení a prístupov
AR 25. |
Môže trvať istý čas, kým podnik porozumie negatívnym vplyvom a zistí, v akých podobách sa s nimi môže stretnúť v downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca, ako aj kým určí vhodné reakcie a zavedie ich do praxe. Podnik preto zváži:
|
AR 26. |
Vhodné opatrenia sa môžu líšiť podľa toho, či podnik spôsobuje významný vplyv alebo k nemu prispieva, alebo či sa tento významný vplyv priamo spája s jeho vlastnou činnosťou, výrobkami alebo službami prostredníctvom obchodného vzťahu. |
AR 27. |
Vzhľadom na to, že významné negatívne vplyvy ovplyvňujúce spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, ktoré sa vyskytli počas obdobia vykazovania, môžu byť spojené aj so subjektmi alebo s činnosťami, ktoré podnik nemá priamo pod kontrolou, môže podnik zverejniť informácie o tom, či a ako sa usiluje využiť svoj vplyv v obchodných vzťahoch na riadenie týchto vplyvov. Môže to zahŕňať využívanie obchodného vplyvu podniku (napríklad presadzovanie zmluvných požiadaviek v rámci obchodných vzťahov alebo zavádzanie stimulov), iných foriem vplyvu podniku v rámci daného vzťahu (napríklad poskytovanie odbornej prípravy alebo budovanie kapacít v oblasti správneho používania výrobku alebo predajných praktík v rámci obchodných vzťahov) alebo využívanie kolektívneho vplyvu podnikov v spolupráci s partnermi alebo inými aktérmi (napríklad iniciatívy zamerané na zodpovedný marketing alebo bezpečnosť výrobkov). |
AR 28. |
Ak podnik zverejňuje informácie o svojej účasti na priemyselnej iniciatíve alebo iniciatíve viacerých zainteresovaných strán ako súčasť svojich opatrení na riešenie významných negatívnych vplyvov, môže zverejniť, ako sa táto iniciatíva a jeho vlastné zapojenie zameriavajú na riešenie príslušného významného vplyvu. Podľa ESRS S4-5 môže zverejniť príslušné cieľové hodnoty stanovené iniciatívou a pokrok v ich dosahovaní. |
AR 29. |
Pri zverejňovaní informácií o tom, či a ako podnik pri rozhodovaní o ukončení obchodných vzťahov zohľadňuje skutočné a potenciálne vplyvy na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov a či a ako sa usiluje riešiť prípadné negatívne vplyvy, ktoré môžu vyplynúť z ukončenia, môže podnik uviesť príklady. |
AR 30. |
Pri zverejňovaní informácií o spôsobe, akým podnik sleduje účinnosť svojich opatrení na riadenie významných vplyvov počas obdobia vykazovania, môže podnik zverejniť všetky poznatky získané z predchádzajúceho a aktuálneho obdobia vykazovania. |
AR 31. |
Procesy používané na sledovanie účinnosti opatrení môžu zahŕňať interný alebo externý audit alebo overovanie, súdne konania a/alebo súvisiace súdne rozhodnutia, posúdenia vplyvu, systémy merania, spätnú väzbu od zainteresovaných strán, mechanizmy podávania sťažností, externé hodnotenia výkonnosti a referenčné porovnávanie. |
AR 32. |
Cieľom podávania správ o účinnosti je umožniť pochopenie súvislostí medzi opatreniami prijatými podnikom a účinným riadením vplyvov. |
AR 33. |
Pokiaľ ide o iniciatívy alebo procesy, ktoré má podnik zavedené a ktoré vychádzajú z potrieb dotknutých spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, a o ich úroveň vykonávania, podnik môže zverejniť:
|
AR 34. |
Podnik môže zverejniť informácie o tom, či sú niektoré iniciatívy alebo procesy, ktorých hlavným cieľom je dosiahnuť pozitívne vplyvy na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, navrhnuté aj v záujme dosiahnutia jedného alebo viacerých cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Napríklad prostredníctvom záväzku presadzovať cieľ OSN v oblasti udržateľného rozvoja č. 3 „zabezpečiť zdravý život a podporovať blahobyt pre všetkých v každom veku“ môže podnik aktívne pracovať na znižovaní pravdepodobnosti vzniku závislosti od jeho výrobkov a na znižovaní ich škodlivosti pre fyzické a duševné zdravie. |
AR 35. |
Pri zverejňovaní plánovaných pozitívnych výsledkov svojich opatrení pre spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov treba rozlišovať medzi dôkazmi o tom, že určité činnosti sa uskutočnili (napríklad, že x spotrebiteľov dostalo informáciu o zdravých stravovacích návykoch), a dôkazmi o skutočných výsledkoch v prípade spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov (napríklad, že x spotrebiteľov si osvojilo zdravšie stravovacie návyky). |
AR 36. |
Pri zverejňovaní informácií o tom, či iniciatívy alebo procesy zohrávajú úlohu aj pri zmierňovaní významných negatívnych vplyvov, môže podnik napríklad zohľadniť programy, ktorých cieľom je podporovať lepšie povedomie o riziku online podvodov, čo vedie k zníženiu počtu prípadov porušenia ochrany údajov koncových používateľov. |
AR 37. |
Pri zverejňovaní významných rizík a príležitostí súvisiacich s vplyvmi podniku na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov alebo s jeho závislosťami od nich môže podnik zohľadniť tieto skutočnosti:
|
AR 38. |
Pri zverejňovaní informácií o tom, či sa závislosti premieňajú na riziká, podnik zohľadní vonkajší vývoj. |
AR 39. |
Pri zverejňovaní informácií o politikách, opatreniach a zdrojoch a cieľových hodnotách súvisiacich s riadením významných rizík a príležitostí môže podnik v prípadoch, keď riziká a príležitosti vyplývajú z významného vplyvu, uviesť krížový odkaz na svoje zverejnenia o politikách, opatreniach a zdrojoch a cieľových hodnotách vo vzťahu k tomuto vplyvu. |
AR 40. |
Podnik zváži, v akom rozsahu a akým spôsobom sú jeho procesy riadenia významných rizík súvisiacich so spotrebiteľmi a/alebo s koncovými používateľmi integrované do jeho existujúcich procesov riadenia rizika. |
AR 41. |
Pri zverejňovaní zdrojov pridelených na riadenie významných vplyvov môže podnik zverejniť, ktoré interné funkcie sa podieľajú na riadení týchto vplyvov a aké druhy opatrení prijímajú na riešenie negatívnych a dosahovanie pozitívnych vplyvov. |
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie S4-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí
AR 42. |
Pri zverejňovaní cieľových hodnôt súvisiacich so spotrebiteľmi a/alebo s koncovými používateľmi môže podnik zverejniť:
|
AR 43. |
Cieľové hodnoty týkajúce sa významných rizík a príležitostí môžu byť rovnaké ako cieľové hodnoty týkajúce sa významných vplyvov alebo sa od nich môžu líšiť. Napríklad cieľová hodnota, ktorá je zameraná na zaistenie rovnakého prístupu k financovaniu pre spotrebiteľov s nedostatočnou dostupnosťou služieb, by mohla znížiť diskriminačné vplyvy na týchto spotrebiteľov a zároveň rozšíriť skupinu spotrebiteľov podniku. |
AR 44. |
Podnik môže takisto rozlišovať medzi krátkodobými, strednodobými a dlhodobými cieľovými hodnotami, ktoré sa vzťahujú na ten istý záväzok politiky. Hlavným cieľom podniku môže byť napríklad sprístupniť svoje online služby osobám so zdravotným postihnutím, pričom dlhodobým cieľom je do roku 2025 prispôsobiť 100 % svojich online služieb a krátkodobým cieľom je každý rok do roku 2025 zvyšovať počet prístupných prvkov o x takýchto prvkov. |
AR 45. |
Pri úprave alebo nahradení cieľovej hodnoty v období vykazovania môže podnik túto zmenu vysvetliť krížovým odkazom na významné zmeny v obchodnom modeli alebo na širšie zmeny v prijatom štandarde alebo právnych predpisoch, z ktorých je daná cieľová hodnota odvodená, s cieľom poskytnúť kontextové informácie v zmysle ESRS 2 BP-2 Zverejňovanie informácií v súvislosti s osobitnými okolnosťami. |
ESRS G1
OBCHODNÉ SPRÁVANIE
OBSAH
Cieľ
Interakcia s inými ESRS
Požiadavky na zverejňovanie
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Správa a riadenie
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 GOV-1 – Úloha správnych, riadiacich a dozorných orgánov |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí |
– |
Požiadavka na zverejňovanie G1-1 – Politiky obchodného správania a podniková kultúra |
– |
Požiadavka na zverejňovanie G1-2 – Riadenie vzťahov s dodávateľmi |
– |
Požiadavka na zverejňovanie G1-3 – Predchádzanie korupcii a úplatkárstvu a ich odhaľovanie |
Metriky a cieľové hodnoty
– |
Požiadavka na zverejňovanie G1-4 – Potvrdené prípady korupcie alebo úplatkárstva |
– |
Požiadavka na zverejňovanie G1-5 – Politický vplyv a lobistické činnosti |
– |
Požiadavka na zverejňovanie G1-6 – Platobné postupy |
Dodatok A: |
Požiadavky na uplatňovanie |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
– |
Požiadavka na zverejňovanie G1-1 – Podniková kultúra a politiky obchodného správania |
– |
Požiadavka na zverejňovanie G1-2 – Riadenie vzťahov s dodávateľmi |
– |
Požiadavka na zverejňovanie G1-3 – Predchádzanie korupcii a úplatkárstvu a ich odhaľovanie |
Metriky a cieľové hodnoty
– |
Požiadavka na zverejňovanie G1-5 – Politický vplyv a lobistické činnosti |
– |
Požiadavka na zverejňovanie G1-6 – Platobné postupy |
Cieľ
1. |
Cieľom tohto štandardu je špecifikovať požiadavky na zverejňovanie, ktoré umožnia používateľom vyhlásení podniku o udržateľnosti porozumieť stratégii, prístupu, procesom a postupom podniku, ako aj jeho výkonnosti, pokiaľ ide o obchodné správanie. |
2. |
Tento štandard je zameraný na nasledujúce aspekty, ktoré sa v tomto štandarde spoločne označujú ako „obchodné správanie alebo aspekty týkajúce sa obchodného správania“:
|
Interakcia s inými ESRS
3. |
Obsah tohto štandardu týkajúceho sa všeobecného zverejňovania, ako aj riadenia vplyvov, rizík a príležitostí a metrík a cieľových hodnôt sa vykladá v spojení s ESRS 1 Všeobecné zásady a ESRS 2 Všeobecné požiadavky. |
Požiadavky na zverejňovanie
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
4. |
Požiadavky v tomto oddiele by sa mali vykladať a vykazovať v spojení so zverejneniami požadovanými podľa ESRS 2 týkajúcich sa správy a riadenia (GOV), stratégie (SBM) a riadenia vplyvov, rizík a príležitostí (IRO). |
Správa a riadenie
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 GOV-1 – Úloha správnych, riadiacich a dozorných orgánov
5. |
Pri zverejňovaní informácií o úlohe správnych, riadiacich a dozorných orgánov podnik zahrnie tieto aspekty:
|
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí
6. |
Pri opise postupu na identifikáciu významných vplyvov, rizík a príležitostí v súvislosti s aspektmi týkajúcimi sa obchodného správania podnik zverejní všetky príslušné kritériá použité v tomto postupe vrátane miesta, činnosti, odvetvia a štruktúry transakcie. |
Požiadavka na zverejňovanie G1-1 – Politiky obchodného správania a podniková kultúra
7. |
Podnik zverejní svoje politiky súvisiace s aspektmi týkajúcimi sa obchodného správania a informácie o tom, ako posilňuje svoju podnikovú kultúru. |
8. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť, v akej miere má podnik zavedené politiky, ktorými rieši identifikáciu, posudzovanie, riadenie a/alebo nápravu svojich významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s aspektmi týkajúcimi sa obchodného správania. Jej cieľom je takisto objasniť prístup podniku k podnikovej kultúre. |
9. |
Zverejnenia požadované na základe odseku 7 zahŕňajú informácie o tom, ako podnik vytvára, rozvíja, presadzuje a hodnotí svoju podnikovú kultúru. |
10. |
Zverejnenia uvedené v odseku 7 zahŕňajú tieto aspekty súvisiace s politikami podniku v oblasti aspektov týkajúcich sa obchodného správania:
|
11. |
Podniky, na ktoré sa vzťahujú právne požiadavky podľa vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa transponuje smernica (EÚ) 2019/1937, alebo rovnocenné právne požiadavky týkajúce sa ochrany oznamovateľov, môžu splniť zverejnenie uvedené v odseku 10 písm. d) tým, že uvedú, že sa na ne vzťahujú uvedené právne požiadavky. |
Požiadavka na zverejňovanie G1-2 – Riadenie vzťahov s dodávateľmi
12. |
Podnik poskytne informácie o riadení svojich vzťahov s dodávateľmi a o svojich vplyvoch na dodávateľský reťazec. |
13. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je objasniť, ako podnik riadi svoj proces verejného obstarávania, vrátane spravodlivého správania vo vzťahu k dodávateľom. |
14. |
Podnik poskytne opis svojej politiky zameranej na predchádzanie oneskoreným platbám, a to najmä vo vzťahu k malým a stredným podnikom. |
15. |
Zverejňovanie požadované na základe odseku 12 zahŕňa tieto informácie:
|
Požiadavka na zverejňovanie G1-3 – Predchádzanie korupcii a úplatkárstvu a ich odhaľovanie
16. |
Podnik poskytne informácie o svojom systéme na predchádzanie obvineniam alebo incidentom týkajúcim sa korupcie a úplatkárstva, ich odhaľovanie, prešetrovanie a reakciu na ne vrátane súvisiacej odbornej prípravy. |
17. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je zaistiť transparentnosť kľúčových postupov, ktoré podnik používa na predchádzanie obvineniam z korupcie a úplatkárstva, ich odhaľovanie a riešenie. To zahŕňa odbornú prípravu poskytovanú vlastným pracovníkom a/alebo informácie poskytované interne alebo dodávateľom. |
18. |
Zverejňovanie požadované na základe odseku 16 zahŕňa tieto informácie:
|
19. |
Ak podnik nemá zavedené žiadne takéto postupy, zverejní túto skutočnosť a prípadne aj plán ich prijatia. |
20. |
Zverejňovanie požadované v odseku 16 zahŕňa informácie o tom, ako podnik oznamuje svoje politiky cieľovým skupinám, ktorých sa týkajú, s cieľom zaistiť, aby bola politika prístupná a aby cieľové skupiny rozumeli jej dôsledkom. |
21. |
Zverejňovanie požadované v odseku 16 zahŕňa informácie o týchto aspektoch odbornej prípravy:
|
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie G1-4 – Prípady korupcie alebo úplatkárstva
22. |
Podnik poskytne informácie o prípadoch korupcie alebo úplatkárstva počas obdobia vykazovania. |
23. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je zaistiť transparentnosť incidentov týkajúcich sa korupcie alebo úplatkárstva počas obdobia vykazovania a súvisiacich výsledkov. |
24. |
Podnik zverejňuje:
|
25. |
Podnik môže zverejniť:
|
26. |
Požadované zverejňovanie zahŕňa incidenty, ktoré sa vzťahujú na aktérov v hodnotovom reťazci podniku, len v prípade priameho zapojenia podniku alebo jeho zamestnancov. |
Požiadavka na zverejňovanie G1-5 – Politický vplyv a lobistické činnosti
27. |
Podnik poskytne informácie o činnostiach a záväzkoch týkajúcich sa uplatňovania jeho politického vplyvu vrátane lobistických činností súvisiacich s jeho významnými vplyvmi, rizikami a príležitosťami. |
28. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je zaistiť transparentnosť činností a záväzkov podniku týkajúcich sa uplatňovania jeho politického vplyvu pomocou politických príspevkov, a to vrátane typu a účelu lobistických činností. |
29. |
Zverejňovanie požadované v odseku 27 zahŕňa:
|
30. |
Zverejňovanie zahŕňa aj informácie o vymenovaní všetkých členov správnych, riadiacich a dozorných orgánov, ktorí mali počas dvoch rokov pred svojím vymenovaním v aktuálnom období vykazovania porovnateľnú pozíciu vo verejnej správe (vrátane regulačných orgánov). |
Požiadavka na zverejňovanie G1-6 – Platobné postupy
31. |
Podnik poskytne informácie o svojich platobných postupoch, najmä v súvislosti s oneskorenými platbami malým a stredným podnikom (MSP). |
32. |
Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je poskytnúť prehľad o zmluvných platobných podmienkach a o jeho výkonnosti v súvislosti s platbami, najmä pokiaľ ide o to, aký majú vplyv na MSP, a osobitne so zreteľom na oneskorené platby MSP. |
33. |
Zverejňovanie na základe odseku 31 zahŕňa:
|
Dodatok A
Požiadavky na uplatňovanie
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS G1 Obchodné správanie. Podporuje uplatňovanie požiadaviek na zverejňovanie stanovených v tomto štandarde a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu.
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie G1-1 – Politiky obchodného správania a podniková kultúra
AR 1. |
Podnik môže pri určovaní svojho zverejňovania na základe odseku 7 zvážiť tieto aspekty:
|
Požiadavka na zverejňovanie G1-2 – Riadenie vzťahov s dodávateľmi
AR 2. |
Na účely tohto štandardu môže riadenie vzťahov s dodávateľmi podniku zahŕňať tieto aspekty:
|
AR 3. |
„Zraniteľní dodávatelia“ zahŕňajú dodávateľov, ktorí sú vystavení značným hospodárskym, environmentálnym a/alebo sociálnym rizikám. |
Požiadavka na zverejňovanie G1-3 – Predchádzanie korupcii a úplatkárstvu a ich odhaľovanie
AR 4. |
„Ohrozené funkcie“ sú funkcie, ktoré sa považujú za ohrozené rizikom korupcie a úplatkárstva z dôvodu ich úloh a zodpovedností. |
AR 5. |
Zverejňovanie môže zahŕňať podrobnosti o posudzovaní a/alebo mapovaní rizík, ako aj programoch monitorovania a/alebo postupoch vnútornej kontroly, ktoré podnik vykonáva v záujme odhaľovania korupcie a úplatkárstva. |
AR 6. |
Politiky podniku v oblasti korupcie a úplatkárstva môžu byť relevantné pre osobitné skupiny osôb buď preto, že sa očakáva, že ich budú vykonávať (napríklad zamestnanci, zmluvní partneri a dodávatelia podniku), alebo preto, že majú priamy záujem na ich vykonávaní (napríklad pracovníci v hodnotovom reťazci, investori). Podnik môže zverejniť komunikačné nástroje a kanály (napríklad letáky, informačné bulletiny, špecializované webové sídla, sociálne médiá, osobné interakcie, zväzy a/alebo zástupcovia pracovníkov) na oznamovanie politík takýmto skupinám. To môže zahŕňať aj identifikáciu a/alebo odstraňovanie potenciálnych prekážok brániacich šíreniu informácií, napríklad prostredníctvom prekladu do príslušných jazykov alebo používania grafického znázornenia. |
AR 7. |
Podnik môže zverejniť analýzu svojich činností v oblasti odbornej prípravy napríklad podľa regiónu poskytovania odbornej prípravy alebo kategórie vlastnej pracovnej sily, ak sa jeho programy z hľadiska takýchto faktorov značne líšia a takéto informácie by boli pre používateľov užitočné. |
AR 8. |
Podnik môže uviesť požadované informácie o odbornej príprave na základe tejto tabuľky:
Názorný príklad odbornej prípravy v oblasti boja proti korupcii a úplatkárstvu Počas finančného roka 20XY poskytol podnik ABC odbornú prípravu svojim ohrozeným vlastným pracovníkom v rámci svojej politiky (pozri poznámku x). Pre tieto ohrozené funkcie je odborná príprava povinná, ale podnik ABC sprístupnil dobrovoľnú odbornú prípravu aj ostatným vlastným pracovníkom. Jeho odbornú prípravu počas tohto roka možno opísať takto:
|
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie G1-5 – Politický vplyv a lobistické činnosti
AR 9. |
Na účely tohto štandardu „politický príspevok“ je finančná alebo nefinančná podpora priamo poskytnutá politickým stranám, ich voleným zástupcom alebo osobám uchádzajúcim sa o politickú funkciu. Finančné príspevky môžu zahŕňať dary, pôžičky, sponzorstvo, preddavky za služby alebo nákup vstupeniek na podujatia zamerané na získavanie finančných prostriedkov a iné podobné postupy. Nefinančné príspevky môžu zahŕňať reklamu, používanie zariadení, návrh a tlač, darovanie zariadení, zabezpečenia členstva v rade, zamestnanie alebo konzultačnú činnosť pre volených politikov alebo kandidátov na funkcie. |
AR 10. |
„Nepriamy politický príspevok“ je taký politický príspevok, ktorý sa poskytol prostredníctvom sprostredkovateľskej organizácie, ako je napríklad lobistická alebo charitatívna organizácia, alebo podpora poskytnutá organizácii, ako je think-tank alebo odborový zväz, ktorý je spojený s konkrétnymi politickými stranami alebo záujmami alebo ich podporuje. |
AR 11. |
Podnik pri určovaní „porovnateľnej pozície“ v tomto štandarde zohľadní rôzne faktory vrátane úrovne zodpovednosti a rozsahu vykonaných činností. |
AR 12. |
Pokiaľ ide o jeho výdavky na lobizmus, podnik môže poskytnúť tieto informácie o svojich finančných alebo nefinančných príspevkoch:
|
AR 13. |
Ak má podnik zákonnú povinnosť byť členom obchodnej komory alebo inej organizácie, ktorá zastupuje jeho záujmy, môže túto skutočnosť zverejniť. |
AR 14. |
Pri plnení požiadavky podľa odseku 29 písm. c) podnik zváži súlad medzi jeho verejnými vyhláseniami o jeho významných vplyvoch, rizikách a príležitostiach a jeho lobistickými činnosťami. |
AR 15. |
Takéto zverejňovanie môže vyzerať napríklad takto:
Názorný príklad politickej angažovanosti (vrátane lobistických činností) Počas finančného roka 20XY bol podnik ABC zapojený do činností súvisiacich s navrhovaným nariadením XXX, ktoré by mohlo mať značné negatívne vplyvy na jeho obchodný model , ak by sa vykonávalo v súčasnej podobe. ABC sa domnieva, že hoci navrhované nariadenie zaistí určité zlepšenia regulačného režimu, ako napríklad xxx, pri jeho súčasnej podobe náklady na xxx prevážia nad prínosmi. ABC a jemu rovnocenné podniky naďalej spolupracujú s XXX (regulačný orgán) na zlepšovaní tejto rovnováhy. ABC takisto podporil politickú stranu QRP v krajine X a stranu EFG v krajine Y, keďže obidve… ABC je zapísaný v miestnom registri transparentnosti, t. j. XYZ, a jeho registračné číslo je 987234. Sumy v tisícoch EUR
|
Požiadavka na zverejňovanie G1-6 – Platobné postupy
AR 16. |
V niektorých prípadoch sa štandardné zmluvné platobné podmienky podniku môžu značne líšiť v závislosti od krajiny alebo typu dodávateľa. V takých prípadoch by informácie o štandardných podmienkach podľa hlavných kategórií dodávateľov alebo krajiny alebo geografického regiónu mohli predstavovať príklady doplňujúcich kontextových informácií na vysvetlenie zverejňovania podľa odseku 33 písm. b). |
AR 17. |
Opis zverejňovania štandardných zmluvných podmienok podľa odseku 33 písm. b) môže vyzerať napríklad takto:
Štandardné zmluvné platobné podmienky podniku ABC predstavujú v prípade veľkoobchodníkov platbu po prijatí faktúry, čo predstavuje približne 80 % hodnoty jeho ročných faktúr. Podnik uhrádza poskytnuté služby do 30 dní od prijatia faktúry, čo predstavuje približne 5 % jeho ročných faktúr. Zvyšné faktúry sa uhrádzajú do 60 dní od prijatia okrem faktúr v krajine X, ktoré sú v súlade s trhovými normami uhrádzané do 90 dní od prijatia. |
(1) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ z 26. júna 2013 o ročných účtovných závierkach, konsolidovaných účtovných závierkach a súvisiacich správach určitých druhov podnikov, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES a zrušujú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS (Ú. v. EÚ L 182, 29.6.2013, s. 19).
(2) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/2464 zo 14. decembra 2022, ktorou sa mení nariadenie (EÚ) č. 537/2014, smernica 2004/109/ES, smernica 2006/43/ES a smernica 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o vykazovanie informácií o udržateľnosti podnikov (Ú. v. EÚ L 322, 16.12.2022, s. 15).
(3) Hlavná zásada OSN č. 16 a komentár k nej; výkladová príručka OSN, otázky 21 a 25, ako aj kapitola II usmernení OECD o všeobecných politikách (odsek A.10) a kapitola IV o ľudských právach (odsek 4 a odsek 44 komentára); a usmernenie OECD o náležitej starostlivosti, oddiel II (1.1 a 1.2) a otázky 14 a 15 prílohy.
(4) Hlavná zásada OSN č. 18 a komentár k nej, hlavná zásada OSN č. 20, komentár k hlavným zásadám OSN č. 21 a 29 a hlavná zásada OSN č. 31 písm. h) a komentár k nej a výkladová príručka OSN, otázky 30, 33, 42 a 76, ako aj usmernenie OECD, kapitola II o všeobecných politikách (odsek A.14 a odsek 25 komentára) a usmernenie OECD o náležitej starostlivosti, oddiel II (2.1.c, 2.3, 2.4.a, 3.1.b a 3.1.f) a otázky 8 až 11 prílohy.
(5) Hlavné zásady OSN č. 17, 18 a 24 a komentáre k nim a komentáre k hlavnej zásade OSN č. 29 a vo výkladovej príručke OSN, otázkach 9, 12 až 13, 27 až 28, 36 až 42 a 85 až 89 a v usmerneniach OECD, kapitole II o všeobecných politikách (odseky A.10 až 11 a odsek 14 komentára) a kapitole IV o ľudských právach (odseky 1 až 2 a odseky 41 až 43 komentára) a usmernenie OECD o náležitej starostlivosti, oddiel II (2.1 až 2.4) a otázky 3 až 5 a 19 až 31 prílohy.
(6) Hlavné zásady OSN č. 19, 22 a 23 a komentáre k nim a výkladová príručka OSN, otázky 11, 32, 46 až 47, 64 až 68 a 82 až 83 a usmernenia OECD, kapitola II o všeobecných politikách (odsek A.12 a odseky 18 až 22 komentára) a kapitola IV o ľudských právach (odsek 3 a odseky 42 až 43 komentára) a usmernenie OECD o náležitej starostlivosti, oddiel II (3.1 až 3.2) a otázky 32 až 40 prílohy.
(7) Hlavné zásady OSN č. 20 a 31 písm. g) a komentáre k nim a výkladová príručka OSN, otázky 49 až 53 a 80 a usmernenie OECD o náležitej starostlivosti, oddiel II (4.1 a 5.1) a otázky 41 až 47 prílohy.
(8) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).
(9) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/36/ES z 11. júla 2007 o výkone určitých práv akcionárov spoločností registrovaných na regulovanom trhu (Ú. v. EÚ L 184, 14.7.2007, s. 17).
(10) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1129 zo 14. júna 2017 o prospekte, ktorý sa má uverejniť pri verejnej ponuke cenných papierov alebo ich prijatí na obchodovanie na regulovanom trhu, a o zrušení smernice 2003/71/ES (Ú. v. EÚ L 168, 30.6.2017, s. 12).
(11) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).
(12) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 z 25. novembra 2009 o dobrovoľnej účasti organizácií v schéme Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS), ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 761/2001 a rozhodnutia Komisie 2001/681/ES a 2006/193/ES (Ú. v. EÚ L 342, 22.12.2009, s. 1).
(13) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú: účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 13 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288 zo 6. apríla 2022, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („rodová rozmanitosť v správnej rade“), a správcovia referenčných hodnôt na zverejňovanie faktorov ESG podľa delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2020/1816 zo 17. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1011 stanovených ukazovateľom „vážený priemerný pomer žien a mužov medzi členmi predstavenstva“ v oddieloch 1 a 2 prílohy II.
(14) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú správcovia referenčných hodnôt na zverejňovanie faktorov ESG podľa nariadenia (EÚ) 2020/1816 stanovených ukazovateľom „vážený priemerný percentuálny podiel členov predstavenstva, ktorí sú nezávislí“ v oddiele 1 prílohy II.
(15) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 10 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („neexistencia náležitej starostlivosti“).
(16) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 4 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („expozícia voči spoločnostiam pôsobiacim v odvetví fosílnych palív“).
(17) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).
(18) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2021/2178 zo 6. júla 2021, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 upresnením obsahu a prezentácie informácií, ktoré majú zverejňovať podniky, na ktoré sa vzťahuje článok 19a alebo 29a smernice 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o environmentálne udržateľné hospodárske činnosti, a upresnením metodiky na splnenie uvedenej povinnosti zverejňovania (Ú. v. EÚ L 443, 10.12.2021. s. 9).
(19) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 9 v tabuľke II prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („investície do spoločností vyrábajúcich chemikálie“).
(20) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 14 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách [„expozícia voči kontroverzným zbraniam (protipechotným mínam, kazetovej munícii, chemickým a biologickým zbraniam)“].
(21) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú správcovia referenčných hodnôt na účely zverejnenia faktorov ESG podľa nariadenia (EÚ) 2020/1818, ako sa stanovuje v článku 12 ods. 1 písm. b).
(22) Článok 18 ods. 1 písm. a) smernice 2013/34/EÚ: „ čistého obratu, v členení podľa kategórií činnosti a podľa geografického umiestnenia trhu, pokiaľ sa tieto kategórie a trhy z hľadiska organizácie predaja výrobkov a poskytovania služieb navzájom výrazne odlišujú “.
(23) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088 z 27. novembra 2019 o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb (nariadenie o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb) (Ú. v. EÚ L 317, 9.12.2019, s. 1).
(24) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (nariadenie o kapitálových požiadavkách „CRR“) (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).
(25) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1011 z 8. júna 2016 o indexoch používaných ako referenčné hodnoty vo finančných nástrojoch a finančných zmluvách alebo na meranie výkonnosti investičných fondov, ktorým sa menia smernice 2008/48/ES a 2014/17/EÚ a nariadenie (EÚ) č. 596/2014 (Ú. v. EÚ L 171, 29.6.2016, s. 1).
(26) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).
(27) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1816 zo 17. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1011, pokiaľ ide o vysvetlenie vo vyhlásení o referenčnej hodnote týkajúce sa toho, ako sa environmentálne, sociálne a správne faktory odzrkadľujú v jednotlivých poskytnutých a uverejnených referenčných hodnotách (Ú. v. EÚ L 406, 3.12.2020, s. 1).
(28) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/2453 z 30. novembra 2022, ktorým sa menia vykonávacie technické predpisy stanovené vo vykonávacom nariadení (EÚ) 2021/637, pokiaľ ide o zverejňovanie informácií o rizikách environmentálneho, sociálneho a správneho dosahu (Ú. v. EÚ L 324, 19.12.2022, s. 1).
(29) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1818 zo 17. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1011, pokiaľ ide o minimálne normy pre referenčné hodnoty EÚ pre investície do transformácie hospodárstva v súvislosti so zmenou klímy a referenčné hodnoty EÚ pre investície v súlade s Parížskou dohodou (Ú. v. EÚ L 406, 3.12.2020, s. 17).
(30) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).
(31) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1818 zo 17. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1011, pokiaľ ide o minimálne normy pre referenčné hodnoty EÚ pre investície do transformácie hospodárstva v súvislosti so zmenou klímy a referenčné hodnoty EÚ pre investície v súlade s Parížskou dohodou (Ú. v. EÚ L 406, 3.12.2020, s. 17).
(32) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088 z 27. novembra 2019 o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb (nariadenie o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb) (Ú. v. EÚ L 317, 9.12.2019, s. 1).
(33) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).
(34) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/2453 z 30. novembra 2022, ktorým sa menia vykonávacie technické predpisy stanovené vo vykonávacom nariadení (EÚ) 2021/637, pokiaľ ide o zverejňovanie informácií o rizikách environmentálneho, sociálneho a správneho dosahu (Ú. v. EÚ L 324, 19.12.2022, s. 1).
(35) Tieto informácie sú v súlade s článkom 2 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (právny predpis EÚ v oblasti klímy) a s článkom 2 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2020/1818 (nariadenie o klimatických referenčných hodnotách).
(36) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2021/2139 zo 4. júna 2021, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 stanovením technických kritérií preskúmania na určenie podmienok, za ktorých sa hospodárska činnosť označuje za významne prispievajúcu k zmierneniu zmeny klímy alebo adaptácii na zmenu klímy, a na určenie toho, či daná hospodárska činnosť výrazne nenarúša plnenie niektorého z iných environmentálnych cieľov (Ú. v. EÚ L 442, 9.12.2021, s. 1).
(37) Sumy CapEx súvisia s týmito kódmi NACE:
(a) |
B.05 Ťažba uhlia a lignitu, B.06 Ťažba ropy a zemného plynu (obmedzené na ropu), B.09.1 Pomocné činnosti pri ťažbe ropy a zemného plynu (obmedzené na ropu), |
(b) |
C.19 Výroba koksu a rafinovaných ropných produktov, |
(c) |
D.35.1 Výroba elektrickej energie, prenos a rozvod, |
(d) |
D.35.3 Dodávka pary a rozvod studeného vzduchu (obmedzené na výrobu energie a/alebo tepla spaľovaním uhlia a ropy), |
(e) |
G.46.71 Veľkoobchod s pevnými, kvapalnými a plynnými palivami a súvisiacimi produktmi (obmedzené na pevné a kvapalné palivá). |
V prípade činností súvisiacich s plynom sa definícia podľa kódu NACE vzťahuje na činnosti s priamymi emisiami skleníkových plynov, ktoré presahujú úroveň 270 g CO2/KWh.
(38) Táto požiadavka na zverejňovanie je zahrnutá v súlade s požiadavkami vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2022/2453 – vzor 1 pre riziko transformácie súvisiace so zmenou klímy a je zosúladená s článkom 12 ods. 1 písm. d) až g) a článkom 12 ods. 2 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2020/1818 (nariadenie o klimatických referenčných hodnotách).
(39) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088 (nariadenie o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb), pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 4 v tabuľke II prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („investície do spoločností bez iniciatív na zníženie emisií uhlíka“). a sú v súlade s článkom 6 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2020/1818 (nariadenie o klimatických referenčných hodnotách).
(40) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 5 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („podiel spotreby a výroby energie z neobnoviteľných zdrojov“). Rozčlenenie slúži na vyjadrenie dodatočného ukazovateľa týkajúceho sa hlavných nepriaznivých vplyvov stanovených ukazovateľom 5 v tabuľke II tej istej prílohy („rozčlenenie spotreby energie podľa druhu neobnoviteľných zdrojov energie“).
(41) V súlade s požiadavkami v delegovaných aktoch o vodíku z obnoviteľných zdrojov: delegované nariadenie Komisie z 10. februára 2023, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 vypracovaním metodiky Únie, ktorou sa stanovujú podrobné pravidlá výroby kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, a delegované nariadenie Komisie z 10. februára 2023, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 stanovením minimálnej prahovej hodnoty pre úspory emisií skleníkových plynov z fosílnych palív vyrobených z odpadu a spresnením metodiky posudzovania úspor emisií skleníkových plynov z kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a z fosílnych palív vyrobených z odpadu.
(42) Odvetvia s veľkým vplyvom na klímu sú odvetvia uvedené v oddieloch A až H a oddiele L NACE [ako sa vymedzuje v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) 2022/1288].
(43) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 5 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („podiel spotreby a výroby energie z neobnoviteľných zdrojov“).
(44) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 6 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („intenzita spotreby energie podľa jednotlivých odvetví s veľkým vplyvom na klímu“).
(45) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľmi 1 a 2 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („emisie skleníkových plynov“ a „uhlíková stopa“). Tieto informácie sú v súlade s článkom 5 ods. 1, článkom 6 a článkom 8 ods. 1 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2020/1818 (nariadenie o klimatických referenčných hodnotách).
(46) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 3 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („intenzita skleníkových plynov spoločností, do ktorých sa investuje“). Tieto informácie sú v súlade s článkom 8 ods. 1 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2020/1818 (nariadenie o klimatických referenčných hodnotách).
(47) Tieto informácie sú v súlade s článkom 2 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (právny predpis EÚ v oblasti klímy).
(48) Tieto informácie sú v súlade s delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2020/1818 (nariadenie o klimatických referenčných hodnotách).
(49) Táto požiadavka na zverejňovanie je v súlade s požiadavkami zahrnutými vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2022/2453 – vzor 5: Banková kniha – fyzické riziko súvisiace so zmenou klímy: expozície voči fyzickému riziku.
(50) Táto požiadavka na zverejňovanie je v súlade s požiadavkami zahrnutými vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2022/2453 – vzor 5: Banková kniha – fyzické riziko súvisiace so zmenou klímy: expozície voči fyzickému riziku.
(51) Táto požiadavka na zverejňovanie je v súlade s požiadavkami zahrnutými vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2022/2453 – vzor 2: Banková kniha – riziko transformácie súvisiace so zmenou klímy: úvery zabezpečené kolaterálom vo forme nehnuteľného majetku – energetická efektívnosť kolaterálu
(52) Tieto informácie sú v súlade s delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2020/1818 (nariadenie o klimatických referenčných hodnotách).
(53) V článku 12 ods. 1 nariadenia o normách pre klimatické referenčné hodnoty sa uvádza, že „ Správcovia referenčných hodnôt EÚ pre investície v súlade s Parížskou dohodou vylúčia z uvedených referenčných hodnôt všetky tieto spoločnosti:
a) |
spoločnosti, ktoré získavajú 1 % alebo viac svojich príjmov z prieskumu, ťažby, distribúcie alebo rafinácie čierneho a hnedého uhlia; alebo |
b) |
spoločnosti, ktoré získavajú 10 % alebo viac svojich príjmov z prieskumu, ťažby, distribúcie alebo rafinácie ropných palív; alebo |
c) |
spoločnosti, ktoré získavajú 50 % alebo viac svojich príjmov z prieskumu, ťažby, výroby alebo distribúcie plynných palív; alebo |
d) |
spoločnosti, ktoré získavajú 50 % alebo viac svojich príjmov z výroby elektrickej energie s intenzitou emisií skleníkových plynov väčšou ako 100 g CO2 e/kWh.“ |
V článku 12 ods. 2 sa uvádza, že „ [s]právcovia referenčných hodnôt EÚ pre investície v súlade s Parížskou dohodou vylúčia z uvedených referenčných hodnôt všetky spoločnosti, v prípade ktorých uvedení správcovia alebo externí poskytovatelia údajov zistia alebo odhadujú, že tieto spoločnosti výrazne poškodzujú jeden alebo viacero environmentálnych cieľov uvedených v článku 9 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852, v súlade s pravidlami pre odhady stanovenými v článku 13 ods. 2 tohto nariadenia “.
(54) Táto požiadavka na zverejňovanie je v súlade s požiadavkami vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2022/2453 – vzor 1 pre riziko transformácie súvisiace so zmenou klímy.
(55) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).
(56) V súlade s požiadavkami v delegovaných aktoch o vodíku z obnoviteľných zdrojov: delegované nariadenie Komisie z 10. februára 2023, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 vypracovaním metodiky Únie, ktorou sa stanovujú podrobné pravidlá výroby kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, a delegované nariadenie Komisie z 10. februára 2023, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 stanovením minimálnej prahovej hodnoty pre úspory emisií skleníkových plynov z fosílnych palív vyrobených z odpadu a spresnením metodiky posudzovania úspor emisií skleníkových plynov z kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a z fosílnych palív vyrobených z odpadu.
(57) Na základe smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov.
(58) Odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/2279 z 15. decembra 2021 týkajúce sa používania metód environmentálnej stopy na meranie a oznamovanie environmentálnych vlastností produktov a environmentálneho správania organizácií počas ich životného cyklu (Ú. v. EÚ L 471, 30.12.2021, s. 1).
(59) Táto požiadavka na zverejňovanie je v súlade s požiadavkami vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2022/2453 – vzor 5 pre expozície voči fyzickému riziku.
(60) Táto požiadavka na zverejňovanie je v súlade s požiadavkami vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2022/2453 – vzor 5 pre expozície voči fyzickému riziku.
(61) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).
(62) Táto požiadavka na zverejňovanie je v súlade s požiadavkami vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2022/2453 – vzor 2 pre nehnuteľný majetok, energetická efektívnosť kolaterálu.
(63) Sadzba nákladov je faktor, ktorý sa používa na konverziu nepeňažných vplyvov, ako sú tony, hektáre, m3 atď. na peňažné jednotky. Sadzby nákladov by mali vychádzať zo štúdií peňažného ohodnotenia, musia byť vedecky podložené a metódy použité na ich získanie musia byť transparentné. Usmernenia k týmto metódam možno získať napríklad z projektu TRANSPARENT financovaného z programu EÚ LIFE.
(64) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 166/2006 z 18. januára 2006 o zriadení Európskeho registra uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok, ktorým sa menia a dopĺňajú smernice Rady 91/689/EHS a 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 033, 4.2.2006, s. 1).
(65) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od: a) dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 2 v tabuľke II prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („emisie látok znečisťujúcich ovzdušie“); b) ukazovateľa 8 v tabuľke I prílohy I („emisie do vody“); c) ukazovateľa 1 v tabuľke II prílohy I („emisie anorganických znečisťujúcich látok“) a d) ukazovateľa 3 v tabuľke II prílohy I („emisie látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu“).
(66) Podľa Eurostatu stupeň urbanizácie (DEGURBA) je klasifikácia, ktorá označuje charakter oblasti. Na základe podielu miestneho obyvateľstva žijúceho v mestských zoskupeniach a v mestských centrách klasifikuje lokálne administratívne jednotky (LAU alebo obce) do troch typov oblastí: i) veľkomestá (husto zaľudnené oblasti); ii) mestá a predmestia (stredne zaľudnené oblasti) a iii) vidiecke oblasti (riedko zaľudnené oblasti).
(67) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) (Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17).
(68) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva („rámcová smernica o vode“) (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1).
(69) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (rámcová smernica o morskej stratégii) (Ú. v. EÚ L 164, 25.6.2008, s. 19).
(70) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/89/EÚ z 23. júla 2014, ktorou sa ustanovuje rámec pre námorné priestorové plánovanie (Ú. v. EÚ L 257, 28.8.2014, s. 135).
(71) Zdroj: výkonnostná norma Medzinárodnej finančnej korporácie č. 6, 2012.
(72) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 7 v tabuľke II prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („investície do spoločností bez politík v oblasti hospodárenia s vodami“).
(73) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 8 v tabuľke II prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („expozícia voči územiam s veľkým vodným stresom“).
(74) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 12 v tabuľke II prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („investície do spoločností bez postupov zameraných na udržateľné využívanie oceánov/morí“).
(75) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 6.2 v tabuľke II prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („využívanie a recyklácia vody“, 2. vážený priemerný percentuálny podiel vody, ktorá bola recyklovaná a opätovne využitá spoločnosťami, do ktorých sa investuje).
(76) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 6.1 v tabuľke II prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („využívanie a recyklácia vody“, 1. priemerné množstvo vody spotrebovanej spoločnosťami, do ktorých sa investuje (v metroch kubických), pripadajúce na príjmy spoločností, do ktorých sa investuje, vo výške milión EUR).
(77) Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 – Prinavrátenie prírody do našich životov [COM(2020) 380 final].
(78) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (Ú. v. EÚ L 20, 26.1.2010, s. 7) a smernica Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7).
(79) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (rámcová smernica o morskej stratégii) (Ú. v. EÚ L 164, 25.6.2008, s. 19).
(80) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančných trhov, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 7 v tabuľke 1 prílohy 1 k súvisiacemu delegovanému nariadeniu, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („činnosti s negatívnym vplyvom na oblasti citlivé z hľadiska biodiverzity“).
(81) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 10 v tabuľke 2 prílohy 1 k súvisiacemu delegovanému nariadeniu, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („degradácia krajiny, dezertifikácia, zhutňovanie pôdy“).
(82) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 14 v tabuľke 2 prílohy 1 k súvisiacemu delegovanému nariadeniu, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („prírodné druhy a chránené územia“).
(83) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/92/EÚ z 13. decembra 2011 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie (Ú. v. EÚ L 26, 28.1.2012, s. 1).
(84) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 11 v tabuľke II prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („investície do spoločností bez postupov zameraných na udržateľnosť pôdohospodárstva/poľnohospodárstva“).
(85) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 12 v tabuľke II prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („investície do spoločností bez postupov zameraných na udržateľné využívanie oceánov/morí“).
(86) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 15 v tabuľke II prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („odlesňovanie“).
(87) Ako sa uvádza v Červenej knihe ohrozených druhov a európskom červenom zozname, ktorý uverejnila Európska komisia.
(88) Priamy faktor vplyvu zmeny klímy sa má vykázať podľa ESRS E1 Zmena klímy a znečisťovanie podľa ESRS E2 Znečisťovanie životného prostredia.
(89) Podľa návrhu nariadenia Komisie (EÚ) 2018/2026 z 19. decembra 2018, ktorým sa mení príloha IV k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 o dobrovoľnej účasti organizácií v schéme Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS) (Ú. v. EÚ L 325, 20.12.2018, s. 18).
(90) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc (Ú. v. EÚ L 312, 22.11.2008, s. 3).
(91) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 13 v tabuľke II prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („podiel nerecyklovaného odpadu“).
(92) Smernica Rady 2011/70/Euratom z 19. júla 2011, ktorou sa zriaďuje rámec Spoločenstva pre zodpovedné a bezpečné nakladanie s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom (Ú. v. EÚ L 199, 2.8.2011, s. 48). Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 9 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („podiel nebezpečného odpadu a rádioaktívneho odpadu“).
(93) Ako sa stanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES z 21. októbra 2009 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn energeticky významných výrobkov (Ú. v. EÚ L 285, 31.10.2009, s. 10).
(94) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočných ukazovateľov súvisiacich s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 13 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („činnosti a dodávatelia, pri ktorých hrozí značné riziko výskytu prípadov nútenej alebo povinnej práce“).
(95) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočných ukazovateľov súvisiacich s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 12 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („činnosti a dodávatelia, pri ktorých hrozí značné riziko výskytu prípadov detskej práce“).
(96) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 9 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („neexistencia politiky v oblasti ľudských práv“).
(97) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 11 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách.
(98) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú správcovia referenčných hodnôt na účely zverejnenia faktorov ESG podľa nariadenia (EÚ) 2020/1816 stanovených ukazovateľom „Expozícia referenčného portfólia voči spoločnostiam bez politík náležitej starostlivosti v prípade otázok, ktorými sa zaoberajú dohovory Medzinárodnej organizácie práce 1 – 8“ v oddieloch 1 a 2 prílohy II.
(99) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 11 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („neexistencia postupov a opatrení na predchádzanie obchodovaniu s ľuďmi“).
(100) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 1 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („investície do spoločností bez politík v oblasti predchádzania nehodám na pracovisku“).
(101) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 5 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („neexistencia mechanizmu vybavovania sťažností/reklamácií v súvislosti so záležitosťami zamestnancov“).
(102) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú správcovia referenčných hodnôt na zverejňovanie faktorov ESG podľa nariadenia (EÚ) 2020/1816 stanovených ukazovateľom „Vážený priemerný pomer úrazov, zranení a smrteľných nehôd“ v oddieloch 1 a 2 prílohy II. Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 2 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („nehodovosť“), a správcovia referenčných hodnôt na zverejňovanie faktorov ESG podľa nariadenia (EÚ) 2020/1816 stanovených ukazovateľom „Vážený priemerný pomer úrazov, zranení a smrteľných nehôd“ v oddieloch 1 a 2 prílohy II.
(103) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 3 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („počet dní neodpracovaných v dôsledku zranení, nehôd, úmrtí alebo choroby“).
(104) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 12 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („neupravený rozdiel v odmeňovaní žien a mužov“), a správcovia referenčných hodnôt na zverejňovanie faktorov ESG podľa nariadenia (EÚ) 2020/1816 stanovených ukazovateľom „vážený priemerný rozdiel v odmeňovaní žien a mužov“ v oddieloch 1 a 2 prílohy II.
(105) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 8 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („index založený na nadmernom odmeňovaní výkonného riaditeľa“).
(106) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 7 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („prípady diskriminácie“).
(107) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného a dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 10 v tabuľke I prílohy I a ukazovateľom 14 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania týkajúce sa udržateľných investícií („porušovanie zásad globálneho paktu OSN a usmernení OECD pre nadnárodné podniky“ a „počet zistených prípadov závažných problémov a incidentov v oblasti ľudských práv“), a informácie, ktoré potrebujú správcovia referenčných hodnôt na účely zverejnenia faktorov ESG podľa nariadenia (EÚ) 2020/1816 stanovených ukazovateľom „Počet zložiek referenčnej hodnoty, na ktoré sa vzťahuje porušovanie v sociálnej oblasti (v absolútnom vyjadrení a v relatívnom vyjadrení po vydelení všetkými zložkami referenčnej hodnoty), ako sa uvádza v medzinárodných zmluvách a dohovoroch, v zásadách Organizácie Spojených národov a prípadne vo vnútroštátnych právnych predpisoch“ v oddieloch 1 a 2 prílohy II.
(108) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/38/ES zo 6. mája 2009 o zriaďovaní európskej zamestnaneckej rady alebo postupu v podnikoch s významom na úrovni Spoločenstva a v skupinách podnikov s významom na úrovni Spoločenstva na účely informovania zamestnancov a porady s nimi (Ú. v. EÚ L 122, 16.5.2009, s. 28).
(109) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/14/ES z 11. marca 2002, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre informovanie a porady so zamestnancami v Európskom spoločenstve – Spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie o zastúpení zamestnancov (Ú. v. ES L 80, 23.3.2002, s. 29).
(*1) Pohlavie, ako ho uvádzajú samotní zamestnanci.
(110) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/2041 z 19. októbra 2022 o primeraných minimálnych mzdách v Európskej únii (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2022, s. 33).
(111) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočných ukazovateľov súvisiacich s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľmi 12 a 13 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („činnosti a dodávatelia, pri ktorých hrozí značné riziko výskytu prípadov detskej práce“ a „činnosti a dodávatelia, pri ktorých hrozí značné riziko výskytu prípadov nútenej alebo povinnej práce“).
(112) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 9 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („neexistencia politiky v oblasti ľudských práv“).
(113) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 11 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („neexistencia postupov a mechanizmov dodržiavania predpisov zameraných na monitorovanie dodržiavania zásad globálneho paktu OSN a usmernení OECD pre nadnárodné podniky“).
(114) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 11 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („neexistencia postupov a opatrení na predchádzanie obchodovaniu s ľuďmi“).
(115) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 4 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („neexistencia kódexu správania dodávateľa“).
(116) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú správcovia referenčných hodnôt na účely zverejnenia faktorov ESG podľa nariadenia (EÚ) 2020/1816 stanovených ukazovateľom „Expozícia referenčného portfólia voči spoločnostiam bez politík náležitej starostlivosti v prípade otázok, ktorými sa zaoberajú dohovory Medzinárodnej organizácie práce 1 – 8“ v oddieloch 1 a 2 prílohy II.
(117) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 10 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách, a ktoré potrebujú správcovia referenčných hodnôt na účely zverejnenia faktorov ESG podľa nariadenia (EÚ) 2020/1816 stanovených ukazovateľmi „Počet zložiek referenčnej hodnoty, na ktoré sa vzťahuje porušovanie v sociálnej oblasti (v absolútnom vyjadrení a v relatívnom vyjadrení po vydelení všetkými zložkami referenčnej hodnoty), ako sa uvádza v medzinárodných zmluvách a dohovoroch, v zásadách Organizácie Spojených národov a prípadne vo vnútroštátnych právnych predpisoch“, a „Expozícia referenčného portfólia voči spoločnostiam bez politík náležitej starostlivosti v prípade otázok, ktorými sa zaoberajú dohovory Medzinárodnej organizácie práce 1 – 8“ v oddieloch 1 a 2 prílohy II.
(118) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 14 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („počet zistených prípadov závažných problémov a incidentov v oblasti ľudských práv“).
(119) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 9 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („neexistencia politiky v oblasti ľudských práv“).
(120) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 11 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („neexistencia postupov a mechanizmov dodržiavania predpisov zameraných na monitorovanie dodržiavania zásad globálneho paktu OSN a usmernení OECD pre nadnárodné podniky“).
(121) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 10 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách [„porušovanie zásad globálneho paktu OSN a usmernení Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) pre nadnárodné podniky“], a správcovia referenčných hodnôt na účely zverejnenia faktorov ESG podľa nariadenia (EÚ) 2020/1816 stanovených ukazovateľom „Počet zložiek referenčnej hodnoty, na ktoré sa vzťahuje porušovanie v sociálnej oblasti (v absolútnom vyjadrení a v relatívnom vyjadrení po vydelení všetkými zložkami referenčnej hodnoty), ako sa uvádza v medzinárodných zmluvách a dohovoroch, v zásadách Organizácie Spojených národov a prípadne vo vnútroštátnych právnych predpisoch“ v oddieloch 1 a 2 prílohy II.
(122) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 14 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („počet zistených prípadov závažných problémov a incidentov v oblasti ľudských práv“).
(123) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 9 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („neexistencia politiky v oblasti ľudských práv“).
(124) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 11 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách.
(125) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 10 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách [„porušovanie zásad globálneho paktu OSN a usmernení Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) pre nadnárodné podniky“], a správcovia referenčných hodnôt na účely zverejnenia faktorov ESG podľa nariadenia (EÚ) 2020/1816 stanovených ukazovateľom „Počet zložiek referenčnej hodnoty, na ktoré sa vzťahuje porušovanie v sociálnej oblasti (v absolútnom vyjadrení a v relatívnom vyjadrení po vydelení všetkými zložkami referenčnej hodnoty), ako sa uvádza v medzinárodných zmluvách a dohovoroch, v zásadách Organizácie Spojených národov a prípadne vo vnútroštátnych právnych predpisoch“ v oddieloch 1 a 2 prílohy II.
(126) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 14 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („počet zistených prípadov závažných problémov a incidentov v oblasti ľudských práv“).
(127) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 15 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („neexistencia politík v oblasti boja proti korupcii a úplatkárstvu“).
(128) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1937 z 23. októbra 2019 o ochrane osôb, ktoré nahlasujú porušenia práva Únie (Ú. v. EÚ L 305, 26.11.2019, s. 17).
(129) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 6 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („nedostatočná ochrana oznamovateľov“).
(130) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 17 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („počet odsúdení a výška pokút za porušovanie zákonov proti korupcii a proti úplatkárstvu“), a správcovia referenčných hodnôt na zverejňovanie faktorov ESG podľa nariadenia (EÚ) 2020/1816 stanovených ukazovateľom „počet odsúdení a výška pokút za porušovanie zákonov proti korupcii a proti úplatkárstvu“ v oddieloch 1 a 2 prílohy II.
(131) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 16 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („prípady nedostatočných opatrení prijatých na riešenie porušovania noriem boja proti korupcii a úplatkárstvu“).
(132) Správne, riadiace a dozorné orgány.
PRÍLOHA II
SKRATKY A SLOVNÍK POJMOV
V tejto prílohe sa uvádzajú všetky skratky, ktoré figurujú v štandardoch ESRS (tabuľka 1), ako aj všetky pojmy vymedzené v štandardoch ESRS (tabuľka 2).
Tabuľka 1
Skratky
AMS |
Automatizované systémy merania |
AQI |
Ukazovatele kvality ovzdušia |
AR |
Požiadavky na uplatňovanie |
AWS |
Alliance for Water Stewardship (Aliancia pre vodohospodárstvo) |
BAT |
Najlepšia dostupná technika |
BAT-AEL |
Úroveň emisií súvisiaca s najlepšími dostupnými technikami |
BAT-AEPL |
Úroveň environmentálneho správania súvisiaca s najlepšími dostupnými technikami |
BREF |
Referenčný dokument o najlepších dostupných technikách |
Btu |
Britské tepelné jednotky |
CapEx |
Kapitálové výdavky |
CBD |
Dohovor o biologickej diverzite |
CDDA |
Spoločná databáza určených oblastí |
CEN |
Európsky výbor pre normalizáciu |
CENELEC |
Európsky výbor pre normalizáciu v elektrotechnike |
CH4 |
Metán |
CICES |
Spoločná medzinárodná klasifikácia ekosystémových služieb |
CO2 |
Oxid uhličitý |
CRR |
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (1) (nariadenie o kapitálových požiadavkách) |
DEGURBA |
Stupeň urbanizácie |
DR BP-1 |
Požiadavka na zverejňovanie – všeobecný základ pre vypracovanie vyhlásení o udržateľnosti |
DR BP-2 |
Požiadavka na zverejňovanie – zverejňovanie informácií v súvislosti s osobitnými okolnosťami |
DR GOV-1 |
Požiadavka na zverejňovanie – úloha správnych, riadiacich a dozorných orgánov |
DR GOV-2 |
Požiadavka na zverejňovanie – informácie poskytované správnym, riadiacim a dozorným orgánom podniku a aspekty udržateľnosti, ktorými sa tieto orgány zaoberajú |
DR GOV-3 |
Požiadavka na zverejňovanie – začlenenie výkonnosti súvisiacej s udržateľnosťou do systémov stimulov |
DR GOV-4 |
Požiadavka na zverejňovanie – vyhlásenie o náležitej starostlivosti v oblasti udržateľnosti |
DR GOV-5 |
Požiadavka na zverejňovanie – riadenie rizík a vnútorné kontroly v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti |
DR SBM-1 |
Požiadavka na zverejňovanie – postavenie na trhu, stratégia, obchodný model/modely a hodnotový reťazec |
DR SBM-2 |
Požiadavka na zverejňovanie – záujmy a stanoviská zainteresovaných strán |
DR SBM-3 |
Požiadavka na zverejňovanie – významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom/modelmi |
DR IRO-1 |
Požiadavka na zverejňovanie – opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí |
DR IRO-2 |
Požiadavky na zverejňovanie v štandardoch ESRS, na ktoré sa vzťahujú vyhlásenia podniku o udržateľnosti |
DNSH |
Zásada „výrazne nenarušiť“ |
DR |
Požiadavky na zverejňovanie informácií |
EBA |
Európsky orgán pre bankovníctvo |
EK |
Európska komisia |
EHP |
Európsky hospodársky priestor |
EFRAG |
Európska poradná skupina pre finančné výkazníctvo |
EFRAG SRB |
Rada EFRAG pre vykazovanie informácií o udržateľnosti |
EIA |
Posudzovanie vplyvov na životné prostredie |
EMAS |
Schéma pre environmentálne manažérstvo a audit |
EPC |
Osvedčenie o energetickej hospodárnosti |
E-PRTR |
Európsky register uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok |
ESA |
Európske orgány dohľadu |
ESMA |
Európsky orgán pre cenné papiere a trhy |
ESRS |
Európske štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti |
ESRS 1 |
Európsky štandard vykazovania informácií o udržateľnosti 1 – Všeobecné požiadavky |
ESRS 2 |
Európsky štandard vykazovania informácií o udržateľnosti 2 – Všeobecné zverejnenia |
ESRS E1 |
Európsky štandard vykazovania informácií o udržateľnosti E1 – Zmena klímy |
ESRS E2 |
Európsky štandard vykazovania informácií o udržateľnosti E2 – Znečisťovanie |
ESRS E3 |
Európsky štandard vykazovania informácií o udržateľnosti E3 – Vodné a morské zdroje |
ESRS E4 |
Európsky štandard vykazovania informácií o udržateľnosti E4 – Biodiverzita a ekosystémy |
ESRS E5 |
Európsky štandard vykazovania informácií o udržateľnosti E5 – Využívanie zdrojov a obehové hospodárstvo |
ESRS G1 |
Európsky štandard vykazovania informácií o udržateľnosti G1 – Obchodné správanie |
ESRS S1 |
Európsky štandard vykazovania informácií o udržateľnosti S1 – Vlastná pracovná sila |
ESRS S2 |
Európsky štandard vykazovania informácií o udržateľnosti S2 – Pracovníci v hodnotovom reťazci |
ESRS S3 |
Európsky štandard vykazovania informácií o udržateľnosti S3 – Ovplyvnené spoločenstvá |
ESRS S4 |
Európsky štandard vykazovania informácií o udržateľnosti S4 – Spotrebitelia a koncoví používatelia |
EÚ |
Európska únia |
EU ETS |
Systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii |
EWC |
Európska zamestnanecká rada |
FPIC |
Slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas |
FTE |
Ekvivalent plného pracovného času |
GAAP |
Všeobecne uznávané účtovné zásady |
GHG |
Skleníkový plyn |
GJ |
Gigajouly |
GRI |
iniciatíva Global Reporting Initiative |
GWP |
Potenciál globálneho otepľovania |
HFC |
Neúplne fluórované uhľovodíky |
IED |
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (2) (smernica o priemyselných emisiách) |
IFC |
Medzinárodná finančná korporácia |
IFRS |
Medzinárodné štandardy finančného výkazníctva |
ILO |
Medzinárodná organizácia práce |
IPBES |
Medzivládna vedecko-politická platforma pre biodiverzitu a ekosystémové služby |
IPCC |
Medzivládny panel o zmene klímy |
ISEAL |
Medzinárodná sociálna a environmentálna akreditácia a označovanie |
ISO |
Medzinárodná organizácia pre normalizáciu |
ISSB |
Rada pre medzinárodné štandardy v oblasti udržateľnosti |
ITS |
Vykonávacie technické predpisy |
IUCN |
Medzinárodná únia na ochranu prírody |
KBA |
Kľúčové oblasti biodiverzity |
Kg |
Kilogram |
lb |
Libra |
LEAP |
Zásada „lokalizovať, vyhodnotiť, posúdiť, pripraviť“ |
LGBTQI |
Lesby, gejovia, bisexuálne, transrodové, queer a intersexuálne osoby |
MDR |
Minimálna požiadavka na zverejňovanie |
MWh |
Megawatthodiny |
N2O |
Oxid dusný |
NACE |
Štatistická klasifikácia ekonomických činností v Európskom spoločenstve |
NF3 |
Fluorid dusitý |
NGO |
Mimovládne organizácie |
NH3 |
Amoniak |
NOX |
Oxidy dusíka |
NUTS |
Nomenklatúra územných jednotiek pre štatistické účely |
O3 |
Ozón |
ODS |
Látka poškodzujúca ozónovú vrstvu |
OECD |
Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj |
OECM |
Klimatický model jednej Zeme |
OpEX |
Prevádzkové náklady |
PBTS |
Perzistentné, bioakumulatívne a toxické látky |
PCAF |
Partnership for Carbon Accounting Financials (Partnerstvo pre finančné účtovanie uhlíka) |
PCF |
Úplne fluórované uhľovodíky |
PM |
Tuhé častice |
PMT |
Perzistentné, mobilné a toxické látky |
POP |
Perzistentné organické znečisťujúce látky |
REACH |
Registrácia, hodnotenie, autorizácia a obmedzovanie chemikálií |
SBTi |
Science Based Targets Initiative (Iniciatíva týkajúca sa cieľov založených na vedeckých poznatkoch) |
SBTN |
Science Based Targets Network (Sieť cieľov založených na vedeckých poznatkoch) |
SCE |
Societas Cooperativa Europaea |
SDA |
Odvetvový prístup k dekarbonizácii |
SDG |
Ciele udržateľného rozvoja |
SDPI |
Ukazovateľ výkonnosti v oblasti udržateľného rozvoja |
SE |
Európska spoločnosť |
SEEA |
Systém integrovaných environmentálnych ekonomických účtov |
SEEA EA |
Systém integrovaných environmentálnych ekonomických účtov – ekosystémové účtovníctvo |
SFDR |
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088 (3) (nariadenie o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb) |
SOX |
Oxidy síry |
SVHC |
Látky vzbudzujúce veľmi veľké obavy |
TCFD |
Pracovná skupina pre finančné informácie súvisiace s klímou |
TNFD |
Pracovná skupina pre finančné informácie súvisiace s prírodou |
OSN |
Organizácia Spojených národov |
UNEP |
Program OSN pre životné prostredie |
UNESCO |
Organizácia Spojených národov pre vzdelávanie, vedu a kultúru |
vPvBs |
Veľmi perzistentné a veľmi bioakumulatívne látky |
vPvMs |
Veľmi perzistentné a veľmi mobilné látky |
WDPA |
World Database of Protected Areas (Svetová databáza chránených oblastí) |
WRI |
Svetový inštitút pre zdroje |
WWF |
Svetový fond na ochranu prírody |
Tabuľka 2
Pojmy vymedzené v štandardoch ESRS
V tejto tabuľke sa vymedzujú pojmy, ktoré sa majú použiť ako referenčné pri vypracúvaní vyhlásení o udržateľnosti v súlade so štandardmi ESRS.
Vymedzený pojem |
Vymedzenie |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Opatrenia |
Opatrenia znamenajú:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Aktér v hodnotovom reťazci |
Jednotlivci alebo subjekty v upstreamovej alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca. Aktér sa považuje za downstreamový vo vzťahu k podniku (napr. distribútori, zákazníci) vtedy, keď od tohto podniku prijíma výrobky alebo služby; za upstreamový vo vzťahu k podniku (napr. dodávatelia) sa subjekt považuje vtedy, keď poskytuje výrobky alebo služby, ktoré sa používajú pri výrobe vlastných výrobkov alebo služieb daného podniku. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Primeraná mzda |
Mzda, ktorá pracovníkovi a jeho rodine zabezpečuje uspokojenie ich potrieb vzhľadom na vnútroštátne hospodárske a sociálne podmienky. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Správne, riadiace a dozorné orgány |
Orgány správy a riadenia s najvyššou rozhodovacou právomocou v podniku vrátane jeho výborov. Ak v rámci štruktúry správy a riadenia podniku neexistujú žiadni členovia správnych, riadiacich alebo dozorných orgánov, mal by sem patriť výkonný riaditeľ a – ak takáto funkcia existuje – aj zástupca výkonného riaditeľa. V niektorých jurisdikciách pozostávajú systémy správy a riadenia z dvoch úrovní, v ktorých sú dohľad a riadenie oddelené. V takýchto prípadoch sú do vymedzenia pojmu „správne, riadiace a dozorné orgány“ zahrnuté obe úrovne. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Ovplyvnené spoločenstvá |
Osoby alebo skupiny žijúce alebo pracujúce v oblasti, ktorá bola alebo môže byť ovplyvnená činnosťami vykazujúceho podniku alebo prostredníctvom upstreamovej a downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca. Ovplyvnené spoločenstvá môžu siahať od spoločenstiev, ktoré žijú v blízkosti prevádzky podniku (miestne spoločenstvá), až po spoločenstvá, ktoré žijú v určitej vzdialenosti. Ovplyvnené spoločenstvá zahŕňajú reálne a potenciálne ovplyvnené pôvodné obyvateľstvo. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Celková ročná odmena |
Celková ročná odmena vlastnej pracovnej sily zahŕňa plat, odmeny, udelené akcie, priznané opcie, náhrady z nekapitálového motivačného programu, zmenu hodnoty dôchodku a nekvalifikované odložené kompenzačné príjmy poskytnuté v priebehu roka. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Očakávané finančné vplyvy |
Finančné vplyvy, ktoré nespĺňajú kritériá vykazovania na to, aby boli zahrnuté do riadkových položiek účtovnej závierky v období vykazovania a ktoré nie sú zachytené v súčasných finančných účinkoch. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Oblasť s vodným rizikom |
Povodie, v ktorom niekoľko fyzických aspektov súvisiacich s vodou:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Územie s veľkým vodným stresom |
Regióny, v ktorých je podľa nástroja „Aqueduct“ atlasu vodohospodárskych rizík Svetového inštitútu pre zdroje (WRI) percentuálny podiel celkového objemu odoberanej vody vysoký (40 – 80 %) alebo extrémne vysoký (viac ako 80 %). Pozri aj nedostatok vody. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Materiály používané v procese výroby |
Materiály, ktoré sú potrebné vo výrobnom procese, no ktoré nie sú súčasťou hotového výrobku, ako napríklad mazivá pre výrobné stroje. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Závery o najlepších dostupných technikách (BAT) |
Dokument, ktorý obsahuje časti referenčného dokumentu o BAT, v ktorých sa uvádzajú závery o najlepších dostupných technikách, ich opis, informácie potrebné na posúdenie ich uplatniteľnosti, úrovne emisií súvisiace s najlepšími dostupnými technikami, úrovne environmentálneho správania súvisiace s najlepšími dostupnými technikami, minimálny obsah systému environmentálneho manažérstva vrátane referenčných hodnôt súvisiacich s najlepšími dostupnými technikami, súvisiace monitorovanie, súvisiace úrovne spotreby a prípadne relevantné opatrenia na sanáciu lokality (5). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Úroveň emisií súvisiaca s najlepšími dostupnými technikami (BAT-AEL) |
Škála úrovní emisií dosiahnutá za bežných prevádzkových podmienok pri použití najlepšej dostupnej techniky alebo kombinácie najlepších dostupných techník, ako sú opísané v záveroch o BAT, vyjadrená ako priemer za dané obdobie za špecifikovaných referenčných podmienok, teda úroveň emisií, ktorá súvisí s BAT. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Úroveň environmentálneho správania súvisiaca s najlepšími dostupnými technikami (BAT-AEPL) |
Škála úrovní environmentálneho správania, okrem úrovní emisií, dosahovaná za bežných prevádzkových podmienok pri použití BAT alebo kombinácie viacerých BAT (6). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Najlepšie dostupné techniky (BAT) (7) |
Najúčinnejšie a najpokrokovejšie štádium vývoja činností a metód prevádzkovania, ktoré naznačuje praktickú vhodnosť konkrétnych techník predstavovať základ pre emisné limity a iné podmienky povolenia navrhnuté s cieľom prevencie a v prípade, že to nie je možné, zníženia emisií a vplyvu na životné prostredie ako celok:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Strata biodiverzity |
Zníženie akéhokoľvek aspektu biologickej diverzity (t. j. diverzity na genetickej úrovni, úrovni druhov a ekosystémov) v určitej oblasti v dôsledku smrti (vrátane vyhynutia), zničenia alebo manuálneho odstránenia; môže znamenať viaceré rozsahy, od globálneho vyhynutia druhu až po vyhynutie populácie, čo má za následok zníženie celkovej diverzity na rovnakej úrovni. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Biodiverzita alebo biologická diverzita |
Variabilita medzi živými organizmami zo všetkých zdrojov vrátane suchozemských, morských a iných vodných ekosystémov a ekologických komplexov, ktorých sú súčasťou. Patria sem rozdiely v genetických, fenotypových, fylogenetických a funkčných atribútoch, ako aj zmeny v časopriestorovej abundancii a distribúcii v rámci druhov a medzi nimi, ako aj v rámci biologických spoločenstiev a ekosystémov a medzi týmito spoločenstvami či ekosystémami. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Oblasť citlivá z hľadiska biodiverzity |
Sústava chránených oblastí Natura 2000, lokality svetového dedičstva UNESCO a kľúčové oblasti biodiverzity, ako aj iné chránené oblasti uvedené v dodatku D k prílohe II k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2021/2139 (8). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Integrita biosféry alebo ekologická integrita |
Schopnosť ekosystému podporovať a udržiavať ekologické procesy a rozmanité spoločenstvo organizmov. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Modré hospodárstvo |
Súčasťou modrého hospodárstva sú všetky priemyselné odvetvia a odvetvia súvisiace s oceánmi, morami a pobrežiami, či už sa nachádzajú v morskom prostredí (napr. lodná doprava, rybárstvo, výroba energie) alebo na pevnine (napr. prístavy, lodenice, pozemná akvakultúra a produkcia rias, pobrežný cestovný ruch). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
BREF alebo referenčné dokumenty EÚ o najlepších dostupných technikách |
Dokument, ktorý vyplynul z výmeny informácií zorganizovanej podľa článku 13 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (9) o priemyselných emisiách, vypracovaný pre vymedzené činnosti a opisujúci najmä použité techniky, úrovne súčasných emisií a miery spotreby, techniky, ktoré sa zvažujú pri určovaní najlepších dostupných techník, ako aj závery o BAT a akékoľvek nové techniky, pričom sa osobitný ohľad berie na kritériá uvedené v prílohe III k smernici 2010/75/EÚ. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Úplatkárstvo |
Nečestné konanie, keď jedna osoba presviedča niekoho iného, aby konal v jej prospech tak, že mu poskytne peňažný dar alebo iný stimul. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Obchodný model |
Systém, ktorým podnik prostredníctvom svojich činností transformuje vstupy na výstupy a výsledky a ktorého cieľom je plniť strategické účely podniku a vytvárať hodnotu v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte. V štandardoch ESRS sa používa pojem „obchodný model“ v jednotnom čísle, hoci sa uznáva, že podniky môžu mať viac než jeden obchodný model. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Obchodné vzťahy |
Vzťahy, ktoré má podnik s obchodnými partnermi, subjektmi v jeho hodnotovom reťazci a akýmkoľvek iným neštátnym alebo štátnym subjektom priamo prepojeným s jeho obchodnými činnosťami, výrobkami alebo službami. Obchodné vzťahy neznamenajú výlučne priame zmluvné vzťahy. Zahŕňajú aj nepriame obchodné vzťahy v hodnotovom reťazci podniku nad rámec prvostupňového vzťahu a akcionárske pozície v spoločných podnikoch alebo investíciách. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Vedľajší produkt |
Látka alebo predmet, ktoré sú výsledkom výrobného procesu, ktorého prvotným účelom nie je výroba danej látky alebo predmetu, sa nepovažuje za odpad, ale za vedľajší produkt vtedy, keď sú splnené tieto podmienky:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Uhlíkový kredit |
Prevoditeľný alebo obchodovateľný nástroj, ktorý predstavuje jednu metrickú tonu zníženia alebo odstránenia ekvivalentu emisií CO2 a ktorý sa vydáva a overuje na základe uznávaných noriem kvality. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Ekvivalent oxidu uhličitého (CO2) |
Univerzálna merná jednotka, ktorá označuje potenciál globálneho otepľovania každého skleníkového plynu, vyjadrený ako potenciál globálneho otepľovania jednej jednotky oxidu uhličitého. Používa sa na jednotné vyhodnocovanie uvoľňovania (alebo predchádzania uvoľňovaniu) jednotlivých skleníkových plynov. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Detská práca |
Práca, ktorá pripravuje deti o ich detstvo, potenciál a dôstojnosť a ktorá škodí ich telesnému a duševnému vývoju. Označuje prácu, ktorá:
Dieťa je definované ako osoba vo veku do 18 rokov. To, či sa konkrétne formy „práce“ môžu alebo nemôžu označovať ako „detská práca“, závisí od veku dieťaťa, druhu a počtu odpracovaných hodín a podmienok, za ktorých sa daná práca vykonáva. Odpoveď na túto otázku je rozličná v jednotlivých krajinách, ako aj v jednotlivých sektoroch jednotlivých krajín. Minimálny vek na prácu by nemal byť nižší ako minimálny vek na ukončenie povinnej školskej dochádzky a v žiadnom prípade by nemal byť nižší ako 15 rokov podľa dohovoru Medzinárodnej organizácie práce (MOP) č. 138 o minimálnom veku. Výnimkou môžu byť niektoré krajiny, ktorých hospodárstvo a vzdelávacie zariadenia nie sú dostatočne rozvinuté, vzhľadom na čo sa uplatňuje minimálna veková hranica 14 rokov. Tieto krajiny, ktoré prestavujú výnimku, špecifikuje Medzinárodná organizácia práce (MOP) v reakcii na osobitnú žiadosť príslušnej krajiny a po porade s organizáciami zastupujúcimi zamestnávateľov a pracovníkov. Vnútroštátne právne predpisy môžu povoľovať zamestnávanie osôb vo veku od 13 do 15 rokov v ľahkých formách práce za predpokladu, že daná forma práce pravdepodobne nebude škodlivá pre ich zdravie alebo vývoj a nebude mať vplyv na ich školskú dochádzku alebo účasť na programoch odbornej prípravy. Minimálny vek na prijatie do práce, ktorý svojou povahou alebo okolnosťami, za ktorých sa daná práca vykonáva, môže ohroziť zdravie, bezpečnosť alebo morálku mladých ľudí, nesmie byť nižší ako 18 rokov. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Obehové hospodárstvo |
Hospodársky systém, ktorým sa čo najdlhšie udržiava hodnota výrobkov, materiálov a iných zdrojov v hospodárstve, pričom sa zlepšuje ich efektívne využívanie vo výrobe a spotrebe, čím sa znižuje vplyv ich využívania na životné prostredie a minimalizuje sa odpad a uvoľňovanie nebezpečných látok vo všetkých fázach ich životného cyklu, a to okrem iného aj uplatňovaním hierarchie odpadového hospodárstva. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Zásady obehového hospodárstva |
Európskymi zásadami obehového hospodárstva sú:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Miera obehového využívania materiálov |
Opätovný obeh materiálov, komponentov a výrobkov v praxi po ich prvom použití s uplatnením týchto stratégií (v preferovanom poradí):
Miera využívania je vymedzená ako pomer medzi obehovým používaním materiálov a ich celkovým používaním. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Utajované skutočnosti |
Utajované skutočnosti EÚ v zmysle vymedzenia uvedeného v rozhodnutí Rady 2013/488/EÚ (10) o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ alebo utajované jedným z členských štátov a označené podľa dodatku B k uvedenému rozhodnutiu Rady. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Adaptácia na zmenu klímy |
Proces prispôsobovania sa aktuálnej a očakávanej zmene klímy a jej dôsledkom. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Zmierňovanie zmeny klímy |
Proces znižovania emisií skleníkových plynov a udržania zvýšenia priemernej globálnej teploty na 1,5 °C v porovnaní s predindustriálnymi úrovňami v súlade s Parížskou dohodou. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Odolnosť voči zmene klímy |
Schopnosť podniku prispôsobiť sa zmene klímy a vývoju či neistotám súvisiacim so zmenou klímy. Odolnosť voči zmene klímy zahŕňa schopnosť riadiť klimatické riziká rozsahu 1 a využívať klimatické príležitosti vrátane schopnosti reagovať na riziká spojené s transformáciou a fyzické riziká a prispôsobovať sa im. Odolnosť podniku voči zmene klímy zahŕňa jeho strategickú odolnosť aj jeho prevádzkovú odolnosť voči zmenám klímy, ako aj vývoju alebo neistotám súvisiacim so zmenou klímy. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Klimatická príležitosť |
Potenciálne pozitívne účinky zmeny klímy na podnik. Úsilie o zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na ňu môže podnikom priniesť určité príležitosti. Klimatické príležitosti sa budú líšiť v závislosti od regiónu, trhu a odvetvia, v ktorých daný podnik pôsobí. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Fyzické riziko v oblasti klímy (fyzické riziko vyplývajúce zo zmeny klímy) |
Riziká vyplývajúce zo zmeny klímy, ktoré môžu byť spôsobené udalosťami (akútne) alebo dlhodobejšími zmenami (chronické) v klimatických modeloch. Akútne fyzické riziká vyplývajú z konkrétnych nebezpečenstiev, najmä z udalostí súvisiacich s počasím, ako sú búrky, záplavy, požiare alebo vlny horúčav. Chronické fyzické riziká vyplývajú z dlhodobejších zmien klímy, ako sú zmeny teploty, a ich vplyvov na zvyšovanie hladiny morí, zníženú dostupnosť vody, stratu biodiverzity a zmeny v úrodnosti pôdy. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Riziko transformácie súvisiace s klímou |
Riziká, ktoré vyplývajú z prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo odolné voči zmene klímy. Obvykle zahŕňajú riziká v oblasti politiky, právne riziká, technologické riziká, trhové riziká a riziká straty dobrého mena. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Kolektívne vyjednávanie |
Všetky rokovania, ktoré prebiehajú medzi zamestnávateľom, skupinou zamestnávateľov alebo jednou či viacerými organizáciami zamestnávateľov na jednej strane a jedným alebo viacerými odborovými zväzmi alebo, v prípade, že neexistujú, zástupcami pracovníkov, ktorí boli riadne zvolení a poverení v súlade s vnútroštátnymi zákonmi a inými právnymi predpismi, na strane druhej, týkajúce sa:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Potvrdený incident (detská alebo nútená práca alebo obchodovanie s ľuďmi) |
Incident detskej alebo nútenej práce alebo obchodovania s ľuďmi, o ktorom sa zistilo, že je opodstatnený. Potvrdené incidenty nezahŕňajú prípady detskej alebo nútenej práce alebo obchodovania s ľuďmi, ktoré sú v období vykazovania stále predmetom vyšetrovania. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Potvrdený prípad korupcie alebo úplatkárstva |
Prípad korupcie alebo úplatkárstva, v ktorom sa potvrdilo podozrenie. Potvrdené prípady korupcie alebo úplatkárstva nezahŕňajú prípady korupcie alebo úplatkárstva, ktoré sú na konci obdobia vykazovania stále predmetom vyšetrovania. Za opodstatnené môže potenciálne prípady nedodržiavania pravidiel prehlásiť buď pracovník podniku zodpovedný za dodržiavanie súladu s pravidlami alebo pracovník podniku s podobnou funkciou či orgán. V takomto prípade sa nevyžaduje rozhodnutie súdu o opodstatnenosti. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Spotrebiteľ |
Jednotlivci, ktorí nadobúdajú, spotrebúvajú alebo používajú tovar a služby na osobné použitie buď pre seba samých alebo pre iné osoby, a nie na účely ďalšieho predaja ani na komerčné, obchodné, podnikateľské, remeselné či profesionálne účely. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Podniková kultúra |
Podniková kultúra je vyjadrením cieľov prostredníctvom hodnôt a presvedčení. Usmerňuje činnosti podniku prostredníctvom spoločných predpokladov a noriem skupiny, ako sú napríklad vyhlásenia o hodnotách alebo poslaní či kódexy správania. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Korupcia |
Zneužívanie zverenej právomoci na osobný prospech, ktoré môžu iniciovať jednotlivci alebo organizácie. Zahŕňa praktiky, ako sú úplatky za rýchle vybavenie, podvody, vydieranie, kolúzia či pranie špinavých peňazí. Patrí sem aj ponuka akéhokoľvek daru, pôžičky, poplatku, odmeny alebo inej výhody určitej osobe alebo ich prijatie od nej ako stimul na vykonanie skutku, ktorý je nečestný, nezákonný alebo narušuje dôveru vo výkon podnikateľskej činnosti podniku. Môže ísť o peňažné alebo vecné dary, ako je bezplatný tovar, dary a dovolenky či špeciálne osobné služby poskytované na účely neoprávnenej výhody, alebo ktoré môžu viesť k morálnemu tlaku na prijatie takejto výhody. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Dôveryhodní zástupcovia |
Jednotlivci s dostatočne bohatými skúsenosťami, pokiaľ ide o zapájanie ovplyvnených zainteresovaných strán z konkrétneho regiónu alebo v rámci konkrétneho kontextu (napríklad pracovníčky v poľnohospodárskych podnikoch, pôvodné obyvateľstvo alebo migrujúci pracovníci), ktorí môžu pomôcť účinne sprostredkovať ich pravdepodobné obavy. V praxi môže ísť o mimovládne organizácie pôsobiace v oblasti rozvoja a ľudských práv, medzinárodné odborové zväzy a miestnu občiansku spoločnosť vrátane náboženských organizácií. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Súčasné finančné vplyvy |
Finančné vplyvy za bežné obdobie vykazovania, ktoré sa vykazujú v primárnej účtovnej závierke. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Nástroje dekarbonizácie |
Súhrnné typy zmierňujúcich opatrení, ako je energetická efektívnosť, elektrifikácia, prechod na iné druhy palív, využívanie energie z obnoviteľných zdrojov, zmena výrobkov a dekarbonizácia dodávateľského reťazca, ktoré korešpondujú so špecifickou činnosťou podnikov. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Odlesňovanie |
Dočasná alebo trvalá premena zalesnenej pôdy na nezalesnenú pôdu v dôsledku ľudskej činnosti (11). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Degradácia alebo degradovaný ekosystém |
Chronické vplyvy človeka, ktoré majú za následok stratu biodiverzity a narušenie štruktúry, zloženia a funkčnosti ekosystému. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Závislosti |
Situácia podniku, ktorého obchodné procesy závisia od prírodných, ľudských a/alebo sociálnych zdrojov. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Depozit vo vode a pôde |
Množstvo látky naakumulovanej v životnom prostredí, a to buď vo vode alebo v pôde a buď v dôsledku pravidelných činností alebo v dôsledku nehôd či zneškodňovania látok podnikmi, bez ohľadu na to, či k tejto akumulácii dochádza vo výrobnej lokalite podniku alebo mimo nej. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Dezertifikácia |
Degradácia pôdy v suchých, polosuchých a suchých subhumidných oblastiach, ktorá vyplýva z rôznych faktorov vrátane klimatických rozdielov a ľudských činností. Dezertifikáciou sa neoznačuje prirodzené rozširovanie existujúcich púští. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Vypúšťanie |
Vypustená odpadová voda je množstvo vody (v m3) alebo látky (v kg BSK/d alebo v porovnateľnej jednotke) pridanej/vyplavenej do vodného útvaru z bodového alebo nebodového zdroja. Splašková (alebo vypúšťaná) odpadová voda je čistená odpadová voda vypúšťaná z čistiarne odpadových vôd. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Diskriminácia |
K diskriminácii môže dochádzať priamo alebo nepriamo. K priamej diskriminácii dochádza vtedy, keď sa s jednotlivcom zaobchádza menej priaznivo v porovnaní s tým, ako sa zaobchádzalo alebo by sa zaobchádzalo s inými osobami, ktoré sa nachádzajú v podobnej situácii, pričom dôvodom je osobitná charakteristika, ktorú má daná osoba a na ktorú sa vzťahuje „chránený dôvod“. K nepriamej diskriminácii dochádza vtedy, keď zdanlivo neutrálne pravidlo znevýhodňuje osobu alebo skupinu s rovnakými charakteristikami. To, že skupina je oproti porovnávacej skupine určitým rozhodnutím znevýhodnená, sa musí preukázať. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Dvojitá významnosť |
Dvojitá významnosť má dva rozmery: významnosť vplyvu a finančnú významnosť. Aspekt udržateľnosti spĺňa kritérium dvojitej významnosti, ak je významný z hľadiska vplyvu alebo z finančného hľadiska, alebo ak je významný z oboch týchto hľadísk. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Trvácnosť výrobku, komponentu alebo materiálu |
Schopnosť výrobku, komponentu alebo materiálu zachovať si funkčnosť a relevantnosť, ak jeho používanie zodpovedá určenému účelu. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Ekologická prahová hodnota |
Hodnota, pri ktorej relatívne malá zmena vonkajších podmienok spôsobuje rýchlu zmenu ekosystému. Keď dôjde k prekročeniu ekologickej prahovej hodnoty, ekosystém môže stratiť schopnosť vrátiť sa do prirodzeného stavu pomocou vlastnej odolnosti. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Rozsah ekosystému |
Veľkosť ekosystémového aktíva, zatiaľ čo ekosystémové aktívum je súvislý priestor konkrétneho typu ekosystému charakteristický osobitým súborom biotických a abiotických zložiek a ich interakcií. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Obnova ekosystému |
Akékoľvek úmyselné činnosti, ktoré iniciujú alebo urýchľujú obnovu ekosystému z degradovaného stavu. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Ekosystémové služby |
Príspevok ekosystémov k prínosom, ktoré sa využívajú pri hospodárskej a inej ľudskej činnosti, resp. k prínosom, ktoré ľudia získavajú vďaka ekosystémom. V miléniovom posúdení ekosystémov možno ekosystémové služby rozdeliť na podporné, regulačné, poskytovacie a kultúrne. Spoločná medzinárodná klasifikácia ekosystémových služieb (CICES) obsahuje klasifikáciu jednotlivých druhov ekosystémových služieb. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Ekosystém/ekosystémy |
Dynamický komplex spoločenstiev rastlín, živočíchov a mikroorganizmov a ich neživého prostredia, ktoré vďaka vzájomnej interakcii pôsobia ako funkčná jednotka. Typológia ekosystémov je uvedená v typológii globálnych ekosystémov IUCN 2.0. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Emisia |
Priame alebo nepriame uvoľnenie látok, vibrácií, tepla alebo hluku z individuálneho alebo difúzneho zdroja do ovzdušia, vody alebo pôdy (12). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Zamestnanec |
Fyzická osoba, ktorá je v pracovnoprávnom vzťahu s podnikom na základe vnútroštátneho práva alebo praxe. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Koncoví používatelia |
Jednotlivci, ktorí v konečnom dôsledku používajú alebo majú v konečnom dôsledku používať určitý výrobok alebo službu. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Rovnosť príležitostí |
Rovnaký a nediskriminačný prístup jednotlivcov k príležitostiam v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, zamestnania, kariérneho rozvoja a výkonu moci bez toho, aby boli znevýhodňovaní na základe kritérií, ako sú pohlavie, rasový alebo etnický pôvod, štátna príslušnosť, náboženstvo alebo viera, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálna orientácia. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Rovnaké zaobchádzanie |
Zásada rovnakého zaobchádzania je všeobecnou zásadou európskeho práva, v rámci ktorej sa predpokladá, že k porovnateľným situáciám alebo k stranám nachádzajúcim sa v porovnateľných situáciách sa pristupuje rovnako. V kontexte štandardu ESRS S1 sa pojem „rovnaké zaobchádzanie“ vzťahuje aj na zásadu nediskriminácie, podľa ktorej nesmie existovať žiadna priama alebo nepriama diskriminácia z dôvodu pohlavia, rasy, farby pleti, etnického či sociálneho pôvodu, genetických vlastností, jazyka, náboženstva či viery, politického alebo iného zmýšľania, príslušnosti k národnostnej menšine, majetku, narodenia, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Finančné vplyvy |
Účinky rizík a príležitostí, ktoré ovplyvňujú finančnú situáciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky podniku v krátkodobom, strednodobom alebo dlhodobom horizonte. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Finančná významnosť |
Aspekt udržateľnosti je významný z finančného hľadiska, ak vytvára riziká alebo príležitosti, ktoré ovplyvňujú (alebo by sa mohlo odôvodnene očakávať, že ovplyvnia) finančnú situáciu podniku, jeho finančnú výkonnosť, peňažné toky, prístup k financovaniu alebo kapitálové náklady v krátkodobom, strednodobom alebo dlhodobom horizonte. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Nútená práca |
Každá práca alebo služba, ktorá sa od určitej osoby vymáha pod hrozbou trestu a na ktorú sa daná osoba sama neponúkla dobrovoľne. Tento pojem zahŕňa všetky situácie, v ktorých sú osoby akýmkoľvek spôsobom nútené vykonávať prácu, pričom zahŕňa tradičné praktiky podobné otroctvu, ako aj moderné formy nátlaku, pri ktorých dochádza k pracovnému vykorisťovaniu, medzi ktoré môže patriť obchodovanie s ľuďmi a moderné formy otroctva. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Fosílne palivo |
Neobnoviteľné zdroje energie na báze uhlíka, ako napríklad tuhé palivá, zemný plyn a ropa. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas (FPIC) |
Prejav práva pôvodného obyvateľstva na sebaurčenie ich politických, sociálnych, hospodárskych a kultúrnych priorít. Patria sem tri navzájom súvisiace a kumulatívne práva pôvodného obyvateľstva: právo byť konzultovaný; právo zúčastňovať sa a právo na svoju pôdu, územia a zdroje. Slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas sa týka pôvodného obyvateľstva a uznáva sa na základe medzinárodného práva v oblasti ľudských práv, najmä na základe Deklarácie Organizácie Spojených národov o právach pôvodného obyvateľstva (UNDRIP). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Sladká voda |
Podzemná a povrchová voda s priemernou ročnou salinitou < 0,5 ‰ (t. j. limit uvedený v prílohe II k rámcovej smernici o vode). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Zníženie emisií skleníkových plynov |
Zníženie emisií rozsahu 1, 2, 3 alebo celkových emisií skleníkových plynov daného podniku ku koncu obdobia vykazovania v porovnaní s emisiami vo východiskovom roku. Zníženie emisií môže byť okrem iného výsledkom energetickej efektívnosti, elektrifikácie, dekarbonizácie dodávateľov, dekarbonizácie energetického mixu, vývoja udržateľných výrobkov alebo zmien rámca či činností vykazovania (napr. outsourcing, znížené kapacity), a to za predpokladu, že sa dosiahne v rámci vlastných činností a upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca podniku; odstránené emisie a emisie, ktorým sa predišlo, sa nezapočítavajú ako zníženie emisií. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Odstraňovanie a ukladanie emisií skleníkových plynov |
(Antropogénne) odstraňovanie je odstraňovanie skleníkových plynov z atmosféry v dôsledku úmyselných ľudských činností. Patrí sem zlepšovanie biologických záchytov CO2 a využívanie chemického inžinierstva na dosiahnutie dlhodobého odstránenia a ukladania emisií. Ak sa procesy zachytávania a ukladania CO2 (CCS) z priemyselných a energetických zdrojov, ktoré samy osebe na odstránenie CO2 z atmosféry nestačia, skombinujú s výrobou bioenergie (bioenergia so zachytávaním a ukladaním CO2 – BECCS), môže sa vďaka nim znížiť množstvo atmosférického CO2. Pri odstránených skleníkových plynoch môže dôjsť k ich reverzii, čo znamená akýkoľvek únik uložených skleníkových plynov z plánovaného úložiska a jeho opätovné preniknutie do atmosféry. Ak napríklad les, ktorý bol obhospodarovaný na účely odstraňovania špecifického množstva CO2, zachváti požiar, dochádza k reverzii emisií zachytených v lesnej biomase. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Potenciál globálneho otepľovania (GWP) |
Faktor, ktorým sa opisuje vplyv radiačného účinku (stupeň poškodenia atmosféry) jednej jednotky daného skleníkového plynu v pomere k jednej jednotke CO2. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Skleníkové plyny (GHG) |
Plyny uvedené v časti 2 prílohy V k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (13). Patria medzi ne oxid uhličitý (CO2), metán (CH4), oxid dusný (N2O), fluorid sírový (SF6), fluorid dusitý (NF3), neúplne fluórované uhľovodíky (HFC), úplne fluórované uhľovodíky (PFC). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Mechanizmy podávania sťažností |
Akékoľvek rutinné, štátne alebo neštátne, súdne alebo mimosúdne konania, prostredníctvom ktorých môžu zainteresované strany vznášať sťažnosti a žiadať nápravu. Medzi príklady štátnych súdnych a mimosúdnych mechanizmov podávania sťažností patria súdy, pracovné súdy, národné inštitúcie pre ľudské práva, národné kontaktné miesta podľa usmernení OECD pre nadnárodné podniky, úrady ombudsmana, agentúry na ochranu spotrebiteľa, regulačné orgány dohľadu a úrady zaoberajúce sa sťažnosťami prevádzkované vládou. Medzi neštátne mechanizmy podávania sťažností patria mechanizmy, ktoré spravuje podnik samostatne alebo spolu so zainteresovanými stranami, ako sú mechanizmy podávania sťažností na operačnej úrovni a kolektívne vyjednávanie vrátane mechanizmov vytvorených kolektívnym vyjednávaním. Patria sem aj mechanizmy, ktoré spravujú priemyselné združenia, medzinárodné organizácie, organizácie občianskej spoločnosti alebo skupiny viacerých zainteresovaných strán. Mechanizmy podávania sťažností na operačnej úrovni spravuje organizácia sama alebo v spolupráci s inými stranami a sú priamo prístupné pre zainteresované strany danej organizácie. Umožňujú včas a priamo identifikovať a riešiť sťažnosti, čím sa zabráni neúmernému nárastu ujmy i eskalácii sťažností. Zároveň poskytujú dôležitú spätnú väzbu o účinnosti náležitej starostlivosti organizácie od subjektov, ktorých sa daná situácia priamo týka. Podľa hlavnej zásady OSN č. 31 sú účinné mechanizmy podávania sťažností legitímne, prístupné, predvídateľné, spravodlivé, transparentné, zlučiteľné s právami a predstavujú zdroj kontinuálneho vzdelávania. Popri týchto kritériách sú účinné mechanizmy podávania sťažností na operačnej úrovni založené aj na angažovanosti a dialógu. Pre organizáciu môže byť ťažšie posúdiť účinnosť tých mechanizmov podávania sťažností, na ktorých realizácii sa podieľa, než účinnosť tých mechanizmov podávania sťažností, ktoré sama zaviedla. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Podzemná voda |
Všetka voda, ktorá je pod zemským povrchom v zóne nasýtenia a v priamom styku s pôdou alebo pôdnym podložím (14). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Biotop |
Miesto alebo typ miesta, kde sa organizmus alebo populácia prirodzene vyskytujú. Používa sa aj na označenie environmentálnych atribútov, ktoré potrebuje určitý druh alebo jeho ekologická nika. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Fragmentácia biotopu |
Všeobecný pojem, ktorý opisuje súbor procesov, pri ktorých strata biotopu vedie k rozdeleniu súvislých biotopov na viacero menších plôch s menšou celkovou rozlohou, ktoré sú navzájom izolované štruktúrou odlišných biotopov. K fragmentácii biotopu môže dôjsť v dôsledku prírodných procesov (napr. požiare lesných a trávnych porastov, záplavy) a v dôsledku ľudskej činnosti (lesníctvo, poľnohospodárstvo, urbanizácia). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Obťažovanie |
Situácia, keď k neželanému konaniu súvisiacemu s chráneným dôvodom diskriminácie (napríklad pohlavie podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/54/ES (15) alebo náboženstvo alebo viera, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálna orientácia podľa smernice Rady 2000/78/ES (16)) dochádza s úmyslom alebo následkom porušenia dôstojnosti osoby a vytvorenia zastrašujúceho, nepriateľského, ponižujúceho, zneucťujúceho alebo urážlivého prostredia. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Nebezpečný odpad |
Odpad, ktorý vykazuje jednu alebo viac nebezpečných vlastností uvedených v prílohe III k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES (17) o odpade. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Odvetvia s veľkým vplyvom na klímu |
Odvetvia uvedené v oddieloch A až H a oddiele L prílohy I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 (18) [v zmysle vymedzenia v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) 2022/1288 (19)]. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Vplyvy |
Vplyv, ktorý podnik má alebo by mohol mať na životné prostredie a ľudí, vrátane vplyvu na ich ľudské práva, súvisiaci s jeho vlastnými činnosťami a upstreamovou a downstreamovou časťou hodnotového reťazca, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov a služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov. Vplyvy môžu byť skutočné alebo potenciálne, negatívne alebo pozitívne, úmyselné alebo neúmyselné a zvratné alebo nezvratné. Môžu vzniknúť v krátkodobom, strednodobom alebo dlhodobom horizonte. Vplyvy naznačujú negatívny alebo pozitívny príspevok podniku k udržateľnému rozvoju. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Faktory vplyvu |
Všetky faktory, ktoré spôsobujú zmeny v prírode, antropogénnych aktívach, prínosoch prírody pre ľudí a dobrej kvalite života. Priame faktory zmeny môžu byť prírodné aj antropogénne. Majú priame fyzické (mechanické, chemické, hlukové, svetelné atď.) vplyvy na prírodu ovplyvňujúce behaviorálne aspekty. Okrem iného sem patrí zmena klímy, znečistenie, rôzne druhy zmien využívania krajiny, invázne nepôvodné druhy a zoonózy a exploitácia druhov. Faktory s nepriamym vplyvom fungujú difúzne tak, že menia a ovplyvňujú priame faktory (tak, že ovplyvňujú ich úroveň, smer alebo rýchlosť), ako aj iné nepriame faktory. Interakcie medzi nepriamymi a priamymi faktormi vytvárajú rôzne reťazce vzťahov, kauzalít a vplyvov, ktoré sa môžu líšiť v závislosti od druhu, intenzity, trvania a vzdialenosti. Tieto vzťahy môžu zároveň viesť k rôznym presahom do iných oblastí. Medzi nepriame globálne faktory patria hospodárske a demografické aspekty, aspekty správy a riadenia, technologické a kultúrne aspekty. Medzi nepriamymi faktormi sa osobitná pozornosť venuje úlohe inštitúcií (formálne aj neformálne) a vplyvom modelov výroby, dodávok a spotreby na prírodu, prínosom prírody pre ľudí a dobrej kvalite života. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Významnosť vplyvu |
Aspekt udržateľnosti je významný z hľadiska vplyvu, ak sa týka významných skutočných alebo potenciálnych, pozitívnych alebo negatívnych vplyvov podniku na ľudí alebo životné prostredie v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte. Významný aspekt udržateľnosti z hľadiska vplyvu zahŕňa vplyvy súvisiace s vlastnými činnosťami a upstreamovou a downstreamovou časťou hodnotového reťazca podniku, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov a služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Incident |
Právne kroky alebo sťažnosť zaevidované podnikom alebo príslušnými orgánmi prostredníctvom formálneho postupu alebo prípad nedodržania pravidiel, ktorý podnik zistil prostredníctvom zavedených postupov. Zavedené postupy na identifikáciu prípadov nedodržania pravidiel môžu zahŕňať audity systémov riadenia, formálne monitorovacie programy alebo mechanizmy podávania sťažností. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Spaľovanie |
Spaľovanie je kontrolované spaľovanie odpadu pri vysokej teplote s energetickým zhodnotením alebo bez neho. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Nezávislý člen predstavenstva |
Členovia predstavenstva, ktorí vykonávajú nezávislý úsudok bez akéhokoľvek vonkajšieho vplyvu či konfliktu záujmov. Nezávislosť vo všeobecnosti znamená výkon objektívneho, neobmedzeného úsudku. Ak sa používa ako opatrenie, ktorým sa posudzuje zdanie nezávislosti alebo ktorým sa nevýkonný člen správnych, riadiacich a dozorných orgánov alebo ich výborov kvalifikuje ako nezávislý, znamená neexistenciu záujmu, pozície, príslušnosti alebo vzťahu, ktoré by pri posudzovaní z pohľadu primeranej a informovanej tretej strany mohli neprimerane ovplyvňovať alebo spôsobiť zaujatosť v rozhodovacom procese. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Pôvodné obyvateľstvo |
Na medzinárodnej úrovni neexistuje jednotne dohodnutá definícia pôvodného obyvateľstva. V praxi majú medzinárodné agentúry tendenciu zhodovať sa na tom, ktoré skupiny možno považovať za pôvodné obyvateľstvo a ktoré by ako také mali požívať osobitnú ochranu. Dôležité kritériá na vymedzenie pôvodného obyvateľstva súvisia s ich prepojením na tradičnú oblasť, ako je vymedzená v článku 1 dohovoru MOP č. 169, v ktorom sa uvádza, že dohovor sa vzťahuje na: „a) kmeňové obyvateľstvo v nezávislých krajinách, ktorého sociálne, kultúrne a hospodárske podmienky ho odlišujú od iných častí národného spoločenstva a ktorého postavenie je úplne alebo čiastočne regulované jeho vlastnými zvyklosťami či tradíciami alebo osobitnými zákonmi či inými právnymi predpismi; b) obyvateľstvo žijúce v nezávislých krajinách, ktoré sa považuje za pôvodné obyvateľstvo na základe toho, že jeho predkami boli ľudia obývajúci danú krajinu alebo geografický región, ku ktorému táto krajina patrí, počas dobytia alebo kolonizácie alebo zriadenia súčasných štátnych hraníc, a ktoré si bez ohľadu na svoje právne postavenie zachováva niektoré alebo všetky svoje sociálne, hospodárske, kultúrne a politické inštitúcie“. V článku 1 ods. 2 dohovoru MOP č. 169 sa takisto uvádza, že: „sebaidentifikácia ako pôvodné alebo kmeňové obyvateľstvo sa považuje za základné kritérium na určenie skupín, na ktoré sa vzťahujú ustanovenia tohto dohovoru“. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Nepriame emisie skleníkových plynov |
Nepriame emisie skleníkových plynov sú dôsledkom činností subjektu, no vznikajú pri zdrojoch, ktoré vlastní alebo ovláda iný subjekt. Nepriame emisie sú emisie skleníkových plynov rozsahu 2 a emisie skleníkových plynov rozsahu 3 spolu. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Zariadenie |
Stacionárna technická jednotka, v ktorej sa vykonáva jedna alebo viac činností, ktoré by mohli mať vplyv na emisie a znečistenie. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Interná cena uhlíka |
Cena, ktorú používa podnik na posúdenie finančných dôsledkov zmien v modeloch investícií, výroby a spotreby, ako aj potenciálneho technologického pokroku a budúcich nákladov na znižovanie emisií. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Interný systém stanovovania cien uhlíka |
Organizačný mechanizmus, ktorý podniku umožňuje uplatňovať ceny uhlíka pri strategickom a prevádzkovom rozhodovaní. Podniky bežne používajú dva typy interných cien uhlíka. Prvým typom je tieňová cena, ktorá je teoretickou cenou alebo pomyselnou hodnotou, ktorú podnik neúčtuje, no ktorú možno použiť pri posudzovaní hospodárskych dôsledkov alebo kompromisov pri takých záležitostiach, ako sú vplyvy rizík, nové investície, čistá súčasná hodnota projektov a náklady/prínosy rôznych iniciatív. Druhým typom je interná daň alebo poplatok, ktorý je cenou uhlíka účtovanou za podnikateľskú činnosť, produktový rad alebo iný útvar podniku na základe ich emisií skleníkových plynov (tieto interné dane alebo poplatky sa podobajú vnútropodnikovému transferovému oceňovaniu). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Invázne alebo nepôvodné druhy |
Druhy, ktorých introdukcia a/alebo šírenie v dôsledku ľudskej činnosti mimo oblasti ich prirodzenej distribúcie ohrozuje biologickú diverzitu, potravinovú bezpečnosť, ľudské zdravie a dobré životné podmienky. „Nepôvodný“ označuje druhy, ktoré boli introdukované mimo oblasti svojej prirodzenej distribúcie (synonymom výrazu „nepôvodný“ sú výrazy „alochtónny“ či „cudzí“). „Invázny“ znamená „majúci tendenciu šíriť sa do ekosystémov, do ktorých bol introdukovaný, a meniť tieto ekosystémy“. Druh teda môže byť nepôvodný bez toho, aby bol invázny, alebo v prípade druhu, ktorý je v danom regióne pôvodný, sa môžu jeho stavy zvýšiť, a tak sa daný druh môže stať inváznym bez toho, aby bol v skutočnosti nepôvodným druhom. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Kľúčová oblasť biodiverzity (KBA) |
Lokality, ktoré významne prispievajú k celosvetovému pretrvávaniu biodiverzity v suchozemských, sladkovodných a morských ekosystémoch. Lokality spĺňajú kritériá globálnych kľúčových oblastí biodiverzity, ak spĺňajú jedno alebo viaceré z 11 kritérií, ktoré sú zoskupené do piatich kategórií: ohrozená biodiverzita; geograficky obmedzená biodiverzita; ekologická integrita; biologické procesy a nenahraditeľnosť. Svetovú databázu kľúčových oblastí biodiverzity spravuje partnerstvo BirdLife International v mene organizácie KBA Partnership. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Degradácia krajiny |
Súhrn viacerých procesov, ktoré spôsobujú pokles alebo stratu biodiverzity, funkcií ekosystémov a ich prínosov pre ľudí, pričom pojem zahŕňa degradáciu všetkých suchozemských ekosystémov. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Skládka odpadu |
Miesto na ukladanie odpadu na alebo do pôdy (20). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Krajinný systém (zmena krajinného systému) |
Suchozemská zložka zemského systému, ktorá zahŕňa všetky procesy a činnosti súvisiace s využívaním krajiny človekom. Patria sem sociálno-ekonomické, technologické a organizačné vstupy a opatrenia, ako aj prínosy plynúce z krajiny a neúmyselné sociálne a ekologické vplyvy spoločenských činností. Koncepcia krajinných systémov v sebe kombinuje využívanie krajiny (činnosti, opatrenia a vstupy spojené s využívaním krajiny) s krajinnou pokrývkou (súhrn fyzických charakteristík pôdy rozpoznateľných pri pozorovaní Zeme). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Využívanie krajiny (zmena využívania krajiny) |
Využívanie určitej oblasti človekom na určitý účel (napríklad bývanie, poľnohospodárstvo, rekreácia, priemysel atď.). Pojem je ovplyvnený pojmom krajinná pokrývka, nejde však o synonymá. Zmena využívania krajiny znamená zmenu vo využívaní krajiny alebo v jej obhospodarovaní ľuďmi, ktorá môže viesť k zmene krajinnej pokrývky. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Legitímni zástupcovia |
Jednotlivci, ktorí sú za legitímnych zástupcov uznaní na základe právnych predpisov alebo praxe, ako napríklad zvolení zástupcovia odborových zväzov v prípade pracovníkov alebo iní podobne slobodne vybraní zástupcovia ovplyvnených zainteresovaných strán. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Vplyv podniku |
Schopnosť podniku dosiahnuť zmenu nekorektných praktík inej strany, ktoré súvisia s negatívnym vplyvom v oblasti udržateľnosti. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Lobistické činnosti |
Činnosti vykonávané s cieľom ovplyvniť tvorbu alebo vykonávanie politiky alebo právnych predpisov alebo rozhodovacie procesy vlád, vládnych inštitúcií, regulačných orgánov, inštitúcií, orgánov, úradov a agentúr Európskej únie alebo tvorcov noriem. Medzi takéto činnosti patrí (neúplný zoznam):
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Uzamknuté emisie skleníkových plynov |
Odhady budúcich emisií skleníkových plynov, ktoré budú pravdepodobne spôsobené kľúčovými aktívami alebo výrobkami podniku predanými počas ich prevádzkovej životnosti. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Dlhá životnosť |
Výrobok je navrhnutý s ohľadom na jeho údržbu a trvácnosť spôsobom, ktorý v praxi nabáda na jeho používanie dlhšie, než je to v danom odvetví bežné, a v rozsahu a takým spôsobom, ktorý neohrozuje obehové nakladanie s ním na konci jeho funkčnej životnosti. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Morské zdroje |
Biologické a nebiologické zdroje nachádzajúce sa v moriach a oceánoch. Príkladmi sú okrem iného hlbokomorské nerasty, štrky a produkty z morských plodov. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Významné príležitosti |
Príležitosti súvisiace s udržateľnosťou s pozitívnymi finančnými účinkami, ktoré významne ovplyvňujú (alebo by sa mohlo odôvodnene očakávať, že ovplyvnia) peňažné toky podniku, jeho prístup k financovaniu alebo kapitálové náklady v krátkodobom, strednodobom alebo dlhodobom horizonte. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Závažné riziká |
Riziká súvisiace s udržateľnosťou s negatívnymi finančnými účinkami, ktoré významne ovplyvňujú (alebo by sa mohlo odôvodnene očakávať, že ovplyvnia) peňažné toky podniku, jeho prístup k financovaniu alebo kapitálové náklady v krátkodobom, strednodobom alebo dlhodobom horizonte. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Významnosť |
Aspekt udržateľnosti je významný, ak napĺňa definíciu významnosti vplyvu, finančnej významnosti alebo oboch. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Metriky |
Kvalitatívne a kvantitatívne ukazovatele, ktoré podnik používa na meranie a vykazovanie účinnosti realizácie svojich politík súvisiacich s udržateľnosťou a na porovnávanie so svojimi cieľovými hodnotami v priebehu času. Metriky podporujú aj meranie výsledkov podniku, pokiaľ ide o ním ovplyvnené osoby, životné prostredie a samotný podnik. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Mikroplasty |
Malé kúsky plastov, obvykle menšie ako 5 mm. V životnom prostredí vrátane mora, ako aj v potravinách a pitnej vode sa nachádza čoraz väčší objem mikroplastov. Keď sa mikroplasty dostanú do životného prostredia, nedochádza k ich biologickému odbúravaniu, pričom pokiaľ nie sú osobitne navrhnuté na biodegradovateľnosť v otvorenom prostredí, majú tendenciu hromadiť sa. Biodegradovateľnosť je zložitý jav, najmä v morskom prostredí. Existujú čoraz väčšie obavy, pokiaľ ide o prítomnosť mikroplastov v rôznych zložkách životného prostredia (ako je voda), ich vplyv na životné prostredie a potenciálne aj na ľudské zdravie. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Minimálna požiadavka na zverejňovanie |
Minimálna požiadavka na zverejňovanie stanovuje požadovaný obsah informácií, ktoré podnik uvádza pri informovaní o politikách, opatreniach, metrikách alebo cieľových hodnotách, a to buď na základe určitej požiadavky na zverejňovanie uvedenej v štandarde ESRS, alebo na základe požiadaviek špecifických pre daný subjekt. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Prírodné zdroje |
Prírodné aktíva (suroviny) vyskytujúce sa v prírode, ktoré možno použiť na hospodársku výrobu alebo spotrebu. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Riešenia inšpirované prírodou |
Akcie na ochranu, zachovanie, obnovu, udržateľné využívanie a riadenie prírodných alebo upravených suchozemských, sladkovodných, pobrežných a morských ekosystémov, ktorými sa efektívnym a adaptívnym spôsobom riešia spoločenské, hospodárske a environmentálne výzvy pri súčasnom zabezpečovaní dobrých životných podmienok ľudí, ekosystémových služieb, odolnosti a prínosov pre biodiverzitu. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Cieľ emisnej neutrálnosti |
Stanovenie cieľa emisnej neutrálnosti na úrovni podniku zosúladeného s plnením spoločenských cieľov v oblasti klímy znamená:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Pracovníci, ktorí nie sú zamestnancami |
Medzi pracovníkov vlastnej pracovnej sily podniku, ktorí nie sú jeho zamestnancami, patria tak individuálni dodávatelia, ktorí podniku poskytujú pracovnú silu („samostatne zárobkovo činné osoby“), ako aj jednotlivci, ktorých poskytujú podniky primárne pôsobiace v oblasti „sprostredkovania práce“ (kód NACE N78). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Energia z neobnoviteľných zdrojov |
Energia, ktorú nemožno identifikovať ako energiu pochádzajúcu z obnoviteľných zdrojov. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Riadenie prevádzkových činností |
Riadenie prevádzkových činností (subjektu, lokality, prevádzky alebo aktíva) je situácia, keď má podnik schopnosť riadiť prevádzkové činnosti a vzťahy subjektu, lokality, prevádzky alebo aktíva. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Príležitosti |
Príležitosti súvisiace s udržateľnosťou s pozitívnymi finančnými účinkami. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Nadčas |
Počet hodín, ktoré daný pracovník skutočne odpracoval nad rámec svojho zmluvného pracovného času. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Vlastná pracovná sila/vlastní pracovníci |
Zamestnanci, ktorí sú s daným podnikom v pracovnoprávnom vzťahu („zamestnanci“), a pracovníci, ktorí nie sú zamestnancami a ktorí sú buď individuálnymi dodávateľmi poskytujúcimi podniku pracovnú silu („samostatne zárobkovo činné osoby“) alebo pracovníkmi, ktorých poskytujú podniky primárne pôsobiace v oblasti „sprostredkovania práce“ (kód NACE N78). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Látky poškodzujúce ozónovú vrstvu |
Látky uvedené v Montrealskom protokole o látkach, ktoré poškodzujú ozónovú vrstvu. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Obal |
Výrobky vyrobené z akýchkoľvek materiálov akéhokoľvek charakteru, ktoré sa majú v rámci reťazca smerujúceho od výrobcu až k jeho používateľovi či spotrebiteľovi použiť na uchovávanie, ochranu, manipuláciu, dodávku, skladovanie, prepravu a prezentáciu tovaru, počnúc surovinami až po spracovaný tovar (21). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Odmena |
Riadna základná alebo minimálna mzda alebo plat a všetky ďalšie peňažné alebo vecné odmeny, ktoré pracovník priamo či nepriamo dostáva („doplnkové a pohyblivé zložky“) od svojho zamestnávateľa v súvislosti so svojím zamestnaním. „Úroveň odmeny“ je hrubá ročná odmena a zodpovedajúca hrubá hodinová odmena. „Medián úrovne odmeny“ je taká úroveň odmeny zamestnanca, od ktorej má polovica zamestnancov nižšiu a polovica vyššiu odmenu. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Osoby so zdravotným postihnutím |
Osoby s dlhodobými telesnými, duševnými, intelektuálnymi alebo zmyslovými poruchami, ktoré im v kombinácii s rôznymi prekážkami môžu brániť, aby sa rovnocenne s ostatnými naplno a účinne zapájali do života spoločnosti. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Fyzické riziká |
Všetky celosvetové hospodárske podniky závisia od fungovania zemských systémov, ako je stabilná klíma, a ekosystémových služieb, ako napr. poskytovanie biomasy (surovín). Fyzické riziká súvisiace s prírodou sú priamym dôsledkom závislosti danej organizácie od prírody. Fyzické riziká vznikajú, keď sú prírodné systémy ohrozené v dôsledku vplyvu klimatických udalostí (napr. extrémnych výkyvov počasia, ako je sucho), geologických udalostí (napr. seizmické udalosti, ako je zemetrasenie) alebo udalostí či zmien, ktoré narúšajú rovnováhu ekosystému, ako je kvalita pôdy alebo morská ekológia, ktoré ovplyvňujú ekosystémové služby, od ktorých sú organizácie závislé. Môže ísť o riziká akútne, chronické alebo obojaké. Fyzické riziká súvisiace s prírodou vznikajú v dôsledku zmien biotických (živých) a abiotických (neživých) podmienok, ktoré sú predpokladom pre zdravé a fungujúce ekosystémy. Fyzické riziká sú obvykle špecifické pre danú lokalitu. Fyzické riziká súvisiace s prírodou sú často spojené s fyzickými rizikami súvisiacimi s klímou. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Planetárne medze |
Táto koncepcia umožňuje odhadnúť bezpečný operačný priestor pre ľudstvo, pokiaľ ide o fungovanie Zeme. Ide o vyčíslenie medznej úrovne jednotlivých kľúčových procesov systému Zeme, ktorá by sa nemala prekročiť, ak chceme zabrániť neprijateľnej globálnej zmene životného prostredia. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Politika |
Súbor alebo rámec všeobecných cieľov a zásad riadenia, ktoré podnik uplatňuje pri rozhodovaní. Politikou sa vykonáva stratégia podniku alebo rozhodnutia jeho manažmentu týkajúce sa významného aspektu udržateľnosti. Za každú politiku zodpovedá vymedzená osoba/osoby, je v nej špecifikovaný rozsah jej uplatňovania a zahrnutý jeden alebo viacero cieľov (ktoré sú prípadne naviazané na merateľné cieľové hodnoty). Politiku podnik potvrdzuje a preskúmava na základe svojich uplatniteľných pravidiel v oblasti správy a riadenia. Politika sa vykonáva prostredníctvom opatrení alebo akčných plánov. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Znečisťujúca látka |
Látka, vibrácia, teplo, hluk, svetlo alebo iný kontaminant prítomný v ovzduší, vo vode alebo v pôde, ktoré môžu byť škodlivé pre ľudské zdravie a/alebo životné prostredie, ktoré môžu spôsobiť poškodenie hmotného majetku alebo ktoré môžu poškodiť či narušiť prírodné hodnoty alebo iné legitímne druhy využívania životného prostredia (22). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Znečisťovanie životného prostredia |
Priame alebo nepriame prenikanie znečisťujúcich látok v dôsledku ľudskej činnosti do ovzdušia, vody alebo pôdy, ktoré môže byť škodlivé pre ľudské zdravie a/alebo životné prostredie, ktoré môže spôsobiť poškodenie hmotného majetku alebo ktoré môže poškodiť či narušiť prírodné hodnoty alebo iné legitímne druhy využívania životného prostredia (23). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Znečisťovanie pôdy |
Prenikanie látok, vibrácií, tepla alebo hluku v dôsledku ľudskej činnosti do pôdy, a to nezávisle od toho, či k nemu dochádza vo výrobnej lokalite podniku alebo mimo nej alebo v dôsledku využívania jeho výrobkov a/alebo služieb, pričom tento prienik môže byť škodlivý pre ľudské zdravie alebo životné prostredie, môže spôsobiť poškodenie hmotného majetku alebo môže poškodiť či narušiť prírodné hodnoty alebo iné legitímne druhy využívania životného prostredia (24). Medzi látky znečisťujúce pôdu patria anorganické znečisťujúce látky, perzistentné organické látky (POP), pesticídy, zlúčeniny dusíka a fosforu atď. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Chránené územie |
Jasne vymedzený geografický priestor, ktorý je uznaný, vyhradený a spravovaný prostredníctvom právnych alebo iných účinných prostriedkov s cieľom dosiahnuť dlhodobú ochranu prírody s príslušnými ekosystémovými službami a kultúrnymi hodnotami. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Nakúpená alebo nadobudnutá elektrická energia, teplo, para alebo chladenie |
Situácia, keď podnik získal svoju elektrickú energiu, teplo, paru alebo chladenie od tretej strany. Pojem „nadobudnutý“ odzrkadľuje okolnosti, keď spoločnosť nemusí priamo nakupovať elektrickú energiu (napr. ak je nájomcom v budove), ale táto energia sa privádza do prevádzkarne daného podniku na jeho použitie. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Surovina |
Primárny alebo sekundárny materiál, ktorý sa používa na zhotovenie výrobku. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Uznávané štandardy kvality pre uhlíkové kredity |
Štandardy kvality pre uhlíkové kredity, ktoré dokážu overiť nezávislé tretie strany, pričom tieto štandardy verejnosti sprístupňujú požiadavky a správy o projektoch a minimálne zabezpečujú doplnkovosť, stálosť, zabránenie dvojitému započítavaniu a stanovujú pravidlá výpočtu, monitorovania a overovania emisií a odstránených emisií skleníkových plynov v rámci daného projektu. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Preukázateľný pracovný úraz alebo zlý zdravotný stav |
Pracovný úraz alebo zlý zdravotný stav, ktorý vedie ku ktorémukoľvek z týchto stavov:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Zhodnocovanie |
Akákoľvek činnosť, ktorej hlavným výsledkom je to, že odpad začne v danej prevádzke alebo širšom hospodárstve slúžiť na užitočné účely tak, že nahradí iné materiály, ktoré by sa inak použili na plnenie určitej funkcie, alebo že sa odpad pripraví na to, aby plnil takúto funkciu (25). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Recyklácia |
Akákoľvek činnosť zhodnocovania, ktorou sa odpadové materiály opätovne spracúvajú na výrobky, materiály alebo látky určené na pôvodný účel alebo na iné účely. Zahŕňa opätovné spracovanie organického materiálu, ale nezahŕňa energetické zhodnocovanie a opätovné spracovanie na materiály, ktoré sa majú použiť ako palivá alebo na činnosti spätného zasypávania. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Regenerácia zdrojov |
Podpora schopnosti samoobnovy prírodných systémov s cieľom obnoviť ekologické procesy poškodené alebo nadmerne využívané ľudskou činnosťou. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Nápravné opatrenie/náprava |
Neutralizácia alebo odstránenie negatívneho vplyvu. Príklad: ospravedlnenie, finančná alebo nefinančná kompenzácia, predchádzanie škodám prostredníctvom súdnych príkazov ukladajúcich povinnosť zdržať sa určitého konania alebo záruk jeho neopakovania, represívne sankcie (či už trestnoprávne alebo správne, ako napríklad pokuty), reštitúcia, obnova, rehabilitácia. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Energia z obnoviteľných zdrojov |
Energia z obnoviteľných nefosílnych zdrojov, a to veterná, slnečná (tepelná a fotovoltická) a geotermálna energia, energia z okolia, energia z prílivu a vĺn a iná energia z oceánu, vodná energia, energia z biomasy, skládkového plynu, plynu z čistiarní odpadových vôd a bioplynu (26). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Obnoviteľné materiály |
Materiály, ktoré pochádzajú zo zdrojov, ktoré sa rýchlo dopĺňajú ekologickými cyklami alebo poľnohospodárskymi postupmi tak, aby služby poskytované týmito a inými súvisiacimi zdrojmi neboli ohrozené a zostali dostupné pre ďalšie generácie. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Prílev zdrojov |
Zdroj, ktorý vstupuje do prevádzkarní daného podniku. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Odlev zdrojov |
Zdroj, ktorý vystupuje z prevádzkarní daného podniku. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Optimalizácia využívania zdrojov |
Návrh, výroba a distribúcia materiálov a výrobkov s cieľom čo najdlhšie ich používať so zachovaním čo najvyššej hodnoty. Príkladmi nástrojov, ktorými sa optimalizuje využívanie zdrojov, sú ekodizajn a dizajn v záujme dlhej životnosti, oprava, opätovné použitie, zmena účelu, demontáž a repasovanie. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Opätovné použitie |
Akákoľvek činnosť, pri ktorej sa výrobky a komponenty, ktoré nie sú odpadom, opätovne použijú na rovnaký účel, na aký boli zamýšľané. Môže to zahŕňať ich vyčistenie alebo malé úpravy, aby bol daný výrobok alebo komponent pripravený na ďalšie použitie bez výraznej úpravy. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Povodie rieky |
Pozemná oblasť, z ktorej všetok povrchový odtok odteká v rámci siete potokov, riek a prípadne jazier do mora jediným vyústením, ústím alebo deltou rieky. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Riziká |
Riziká súvisiace s udržateľnosťou s negatívnymi finančnými účinkami vyplývajúce z environmentálnych a sociálnych aspektov alebo aspektov týkajúcich sa správy a riadenia, ktoré môžu negatívne ovplyvniť finančnú situáciu podniku, jeho finančnú výkonnosť, peňažné toky, prístup k financovaniu alebo kapitálové náklady v krátkodobom, strednodobom alebo dlhodobom horizonte. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Scenár |
Realistický opis toho, ako sa môže vyvíjať budúcnosť na základe uceleného a vnútorne konzistentného súboru predpokladov týkajúcich sa kľúčových hnacích síl (napr. miera technologických zmien, ceny) a vzťahov. Treba poznamenať, že scenáre nie sú ani predpoveďami ani prognózami, ale poskytujú prehľad o dôsledkoch vývoja a opatrení. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Analýza scenárov |
Proces identifikácie a posudzovania škály možných výsledkov budúcich udalostí v podmienkach neistoty. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Emisie skleníkových plynov rozsahu 1 |
Priame emisie skleníkových plynov zo zdrojov, ktoré daný podnik vlastní alebo ovláda. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Emisie skleníkových plynov rozsahu 2 |
Nepriame emisie z výroby nakúpenej alebo nadobudnutej elektrickej energie, pary, tepla alebo chladenia spotrebúvaných podnikom. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Emisie skleníkových plynov rozsahu 3 |
Všetky nepriame emisie skleníkových plynov (nezahrnuté do emisií skleníkových plynov rozsahu 2), ku ktorým dochádza v hodnotovom reťazci vykazujúceho podniku, vrátane emisií vznikajúcich v upstreamovej aj downstreamovej časti reťazca. Emisie skleníkových plynov rozsahu 3 možno rozčleniť do kategórií rozsahu 3. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Kategória rozsahu 3 |
Jeden z 15 druhov emisií skleníkových plynov rozsahu 3, ktoré sú identifikované v podnikovom štandarde protokolu o skleníkových plynoch a podrobne opísané v štandarde týkajúcom sa účtovania a vykazovania podnikového hodnotového reťazca (rozsah 3) protokolu o skleníkových plynoch [upravený podľa štandardu týkajúceho sa účtovania a vykazovania podnikového hodnotového reťazca (rozsah 3) protokolu o skleníkových plynoch, glosár (verzia z roku 2011)]. Podniky, ktoré sa rozhodnú započítavať svoje emisie rozsahu 3 na základe kategórií nepriamych emisií skleníkových plynov podľa normy ISO 14064-1:2018, môžu využiť aj kategóriu vymedzenú v ustanovení 5.2.4 (okrem nepriamych emisií skleníkových plynov z dovážanej energie) normy ISO 14064-1:2018. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Citlivé informácie |
Citlivé informácie v zmysle vymedzenia v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/697 (27), ktorým sa zriaďuje Európsky obranný fond. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Lokalita |
Umiestnenie jedného alebo viacerých fyzických zariadení. Ak existuje viac ako jedno fyzické zariadenie od tých istých alebo rôznych vlastníkov alebo prevádzkovateľov a určitá infraštruktúra a zariadenia sú spoločne využívané, lokalitou môže byť celá oblasť, v ktorej sa fyzické zariadenie nachádza. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Sociálny dialóg |
Všetky druhy rokovaní, konzultácií alebo jednoducho výmeny informácií medzi jednotlivými alebo viacerými zástupcami vlád, zamestnávateľov, ich organizáciami a zástupcami pracovníkov o otázkach spoločného záujmu týkajúcich sa hospodárskej a sociálnej politiky. Môže existovať ako tripartitný proces, na ktorom sa vláda zúčastňuje ako oficiálna strana dialógu, alebo môže pozostávať z bipartitných vzťahov len medzi zástupcami pracovníkov a manažmentom (alebo odborovými zväzmi a organizáciami zamestnávateľov). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Sociálna ochrana |
Súbor opatrení určených na zníženie miery chudoby a zraniteľnosti a predchádzanie týmto javom počas celého životného cyklu. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Pôda |
Vrchná vrstva zemskej kôry, ktorá sa nachádza medzi podložím a povrchom. Pôda sa skladá z minerálnych častíc, organickej hmoty, vody, vzduchu a živých organizmov (28). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Degradácia pôdy |
Klesajúca schopnosť pôdy poskytovať ekosystémové tovary a služby podľa požiadaviek zainteresovaných strán. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Zhutňovanie pôdy |
Pokrytie pôvodnej pôdy (napr. cesty), v dôsledku čoho sa stala nepriepustnou. S touto nepriepustnosťou môžu byť spojené environmentálne vplyvy, ako sa uvádza v nariadení Komisie (EÚ) 2018/2026 (29). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Špecifické záťaže |
Hmotnosť uvoľnenej znečisťujúcej látky na hmotnosť vyrobeného výrobku. Prostredníctvom špecifických záťaží možno porovnávať environmentálne správanie jednotlivých zariadení bez ohľadu na ich rozdielne objemy výroby, pričom na tieto záťaže nemá vplyv miešanie či riedenie látok (30). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Zapojenie zainteresovaných strán |
Priebežný proces interakcie a dialógu medzi podnikom a jeho zainteresovanými stranami, ktorý podniku umožňuje vypočuť si ich záujmy a obavy, porozumieť im a reagovať na ne. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Zainteresované strany |
Strany, ktoré môžu mať vplyv na podnik alebo ním byť ovplyvnené. Existujú dve hlavné skupiny zainteresovaných strán:
Niektoré zainteresované strany, nie však všetky, môžu patriť do oboch týchto skupín. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Látky |
Akýkoľvek chemický prvok a jeho zlúčeniny s výnimkou týchto látok:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Látky vzbudzujúce obavy |
Látka, ktorá:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Látky vzbudzujúce veľmi veľké obavy (SVHC) |
Látky, ktoré spĺňajú kritériá stanovené v článku 57 nariadenia (ES) č. 1907/2006 (REACH) a ktoré boli identifikované v súlade s článkom 59 ods. 1 uvedeného nariadenia. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Dodávateľ |
Subjekt nachádzajúci sa v upstreamovej časti reťazca vo vzťahu k organizácii (t. j. v dodávateľskom reťazci organizácie), ktorý poskytuje výrobok alebo službu, ktoré sa používajú pri vývoji vlastných výrobkov alebo služieb danej organizácie. Dodávateľ môže mať priamy obchodný vzťah s organizáciou (často býva označovaný ako prvostupňový dodávateľ) alebo nepriamy obchodný vzťah. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Dodávateľský reťazec |
Celý rad činností alebo procesov vykonávaných subjektmi, ktoré sa nachádzajú v upstreamovej časti reťazca vo vzťahu k podniku a ktoré poskytujú výrobky alebo služby, ktoré sa používajú pri vývoji a výrobe vlastných výrobkov alebo služieb daného podniku. Patria sem upstreamové subjekty, s ktorými má podnik priamy obchodný vzťah (často označované ako prvostupňoví dodávatelia) a subjekty, s ktorými má podnik nepriamy obchodný vzťah. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Povrchová voda |
Vnútrozemské vody okrem podzemných vôd; brakické vody a pobrežné vody, pričom vo vzťahu k chemickému stavu pojem výnimočne zahŕňa aj výsostné vody (37). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Aspekty udržateľnosti |
Environmentálne, sociálne a ľudské práva a faktory správy a riadenia vrátane faktorov udržateľnosti vymedzených v článku 2 bode 24 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088 (38). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Vyhlásenie o udržateľnosti |
Osobitný oddiel správy podniku o riadení, v ktorom sa uvádzajú informácie o aspektoch udržateľnosti vypracované v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ (39) a štandardmi ESRS. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Príležitosti súvisiace s udržateľnosťou |
Neisté environmentálne, sociálne udalosti alebo udalosti týkajúce sa správy a riadenia či podmienky, ktoré by – ak nastanú – mohli mať potenciálne významný pozitívny vplyv na obchodný model a stratégiu podniku, jeho schopnosť dosahovať vytýčené ciele a cieľové hodnoty a vytvárať hodnotu, a ktoré by teda mohli ovplyvniť jeho rozhodnutia a rozhodnutia jeho partnerov, s ktorými má obchodný vzťah, pokiaľ ide o aspekty udržateľnosti. Ako akákoľvek iná príležitosť, príležitosti súvisiace s udržateľnosťou sa merajú ako kombinácia intenzity ich vplyvu a pravdepodobnosti ich výskytu. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Riziká súvisiace s udržateľnosťou |
Neisté environmentálne, sociálne udalosti alebo udalosti týkajúce sa správy a riadenia či podmienky, ktoré by – ak nastanú – mohli mať potenciálne významný negatívny vplyv na obchodný model a stratégiu podniku, jeho schopnosť dosahovať vytýčené ciele a cieľové hodnoty a vytvárať hodnotu, a ktoré by teda mohli ovplyvniť jeho rozhodnutia a rozhodnutia jeho partnerov, s ktorými má obchodný vzťah, pokiaľ ide o aspekty udržateľnosti. Ako akékoľvek iné riziko, riziká súvisiace s udržateľnosťou sú kombináciou intenzity ich vplyvu a pravdepodobnosti ich výskytu. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Vplyvy v oblasti udržateľnosti |
Vplyv, ktorý podnik má alebo by mohol mať na životné prostredie a obyvateľov, vrátane vplyvov na ich ľudské práva, v dôsledku činností podniku alebo jeho obchodných vzťahov. Vplyvy môžu byť skutočné alebo potenciálne, negatívne alebo pozitívne, krátkodobé, strednodobé alebo dlhodobé, úmyselné alebo neúmyselné a zvratné alebo nezvratné. Vplyvy naznačujú negatívny alebo pozitívny príspevok podniku k udržateľnému rozvoju. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Systémové riziká |
Riziká, ktoré nevyplývajú zo zlyhania jednotlivých častí systému, ale z kolapsu celého systému. Vyznačujú sa nenápadnými bodmi zlomu, ktoré sa nepriamo kombinujú, a tak spôsobujú značné zlyhania s kaskádou interakcií fyzických rizík a rizík spojených s transformáciou (s devastačným vplyvom), keď jedna strata spúšťa reťaz ďalších a systémy po šoku nedokážu obnoviť rovnováhu. Príkladom je úbytok kľúčových druhov, ako sú morské vydry, ktoré zohrávajú kritickú úlohu v štruktúre ekosystémového spoločenstva. Keď sa začiatkom 20. storočia morské vydry dostali v dôsledku lovu na pokraj vyhynutia, došlo ku kolapsu pobrežných ekosystémov a značnému poklesu produkcie biomasy. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Cieľové hodnoty |
Merateľné, na výsledky orientované a časovo ohraničené ciele, na ktorých dosiahnutie sa podnik zameriava v súvislosti s významnými vplyvmi, rizikami alebo príležitosťami. Podnik si ich môže stanoviť dobrovoľne alebo ich môže odvodiť z právnych požiadaviek, ktoré sú mu uložené. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Ohrozené druhy |
Ohrozené druhy vrátane rastlín a živočíchov, ktoré sú uvedené v európskom červenom zozname alebo v Červenej knihe IUCN, ako sa uvádza v oddiele 7 prílohy II k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2021/2139. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Odborná príprava |
Iniciatívy, ktoré podnik zaviedol na účely udržiavania a/alebo prehlbovania zručností a znalostí svojich vlastných pracovníkov. Jej súčasťou môžu byť rôzne metodiky, ako je odborná príprava v praxi a odborná príprava online. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Plán transformácie |
Osobitný typ akčného plánu, ktorý podnik prijíma v súvislosti so strategickým rozhodnutím a v ktorom sa rieši:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Plán transformácie pre zmierňovanie zmeny klímy |
Aspekt celkovej stratégie podniku, v ktorom sa stanovujú cieľové hodnoty, opatrenia a zdroje podniku na jeho prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo vrátane opatrení, ako je zníženie jeho emisií skleníkových plynov vzhľadom na cieľ obmedziť globálne otepľovanie tak, aby neprekročilo 1,5 °C, a dosiahnuť klimatickú neutralitu. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Riziká spojené s transformáciou |
Riziká, ktoré vyplývajú z nesúladu medzi stratégiou a riadením organizácie alebo investora a meniacim sa regulačným, politickým alebo spoločenským prostredím, v ktorom pôsobí. Na vznik alebo zmenu rizík spojených s transformáciou môže mať vplyv vývoj zameraný na zastavenie alebo zvrátenie škôd na klíme alebo prírode, ako sú vládne opatrenia, prelomové technológie, zmeny na trhu, súdne spory a meniace sa preferencie spotrebiteľov. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Používatelia |
Používatelia vyhlásení o udržateľnosti sú primárni používatelia finančných výkazov na všeobecné účely (existujúci a potenciálni investori, veritelia a iné požičiavajúce subjekty vrátane správcov aktív, úverových inštitúcií, poisťovní), ako aj iní používatelia vrátane obchodných partnerov podniku, odborov a sociálnych partnerov, občianskej spoločnosti a mimovládnych organizácií, vlád, analytikov a akademickej obce. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Hodnotový reťazec |
Kompletná škála činností, zdrojov a vzťahov súvisiacich s obchodným modelom podniku a vonkajším prostredím, v ktorom podnik pôsobí. Hodnotový reťazec zahŕňa činnosti, zdroje a vzťahy, ktoré podnik využíva a na ktoré sa spolieha pri vytváraní svojich výrobkov alebo služieb od koncepcie až po dodanie, spotrebu a koniec životnosti. Medzi relevantné činnosti, zdroje a vzťahy patria:
Hodnotový reťazec zahŕňa aktérov, ktorí sa nachádzajú v upstreamovej aj downstreamovej časti reťazca vo vzťahu k podniku. Aktéri v upstreamovej časti vo vzťahu k danému podniku (napr. dodávatelia) poskytujú výrobky alebo služby, ktoré sa používajú pri vývoji vlastných výrobkov alebo služieb daného podniku. Subjekty nachádzajúce sa v downstreamovej časti vo vzťahu k danému podniku (napr. distribútori, zákazníci) prijímajú od daného podniku výrobky alebo služby. V štandardoch ESRS sa používa pojem „hodnotový reťazec“ v jednotnom čísle, hoci sa uznáva, že podniky môžu mať viaceré hodnotové reťazce. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Pracovník v hodnotovom reťazci |
Fyzická osoba vykonávajúca prácu v hodnotovom reťazci podniku bez ohľadu na existenciu alebo povahu akéhokoľvek zmluvného vzťahu s týmto podnikom. V rámci ESRS sú do rozsahu pracovníkov v hodnotovom reťazci zahrnutí títo pracovníci: všetci pracovníci v rámci upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca podniku, ktorí sú alebo môžu byť výrazne ovplyvnení podnikom. Patria sem vplyvy, ktoré súvisia s vlastnými činnosťami podniku a jeho hodnotovým reťazcom, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov alebo služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov. Patria sem všetci pracovníci, ktorí nie sú zahrnutí do rozsahu „vlastnej pracovnej sily“ [„vlastná pracovná sila“ zahŕňa pracovníkov, ktorí sú s daným podnikom v pracovnoprávnom vzťahu („zamestnanci“), a pracovníkov, ktorí nie sú zamestnancami a ktorí sú buď individuálnymi dodávateľmi poskytujúcimi podniku pracovnú silu („samostatne zárobkovo činné osoby“) alebo pracovníkmi, ktorých poskytujú podniky primárne pôsobiace v oblasti „sprostredkovania práce“]. (Kód NACE N78) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Mzda |
Hrubá mzda okrem variabilných zložiek, ako sú nadčasy a motivačná odmena, a bez príspevkov, pokiaľ nie sú zaručené. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Odpad |
Každá látka alebo vec, ktorej sa držiteľ zbavuje, chce sa jej zbaviť, alebo je povinný sa jej zbaviť (40). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Hierarchia odpadového hospodárstva |
Poradie priorít v oblasti predchádzania vzniku odpadu a nakladania s ním (41):
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Nakladanie s odpadom |
Zber, preprava, zhodnocovanie a zneškodňovanie odpadu vrátane dohľadu nad týmito činnosťami a následnej starostlivosti o skládky a vrátane opatrení prijatých vo funkcii obchodníka alebo sprostredkovateľa (42). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Odpadová voda |
Voda, ktorá vzhľadom na svoju kvalitu, množstvo alebo okamih výskytu nemá žiadnu ďalšiu bezprostrednú hodnotu z hľadiska účelu, na ktorý bola používaná alebo na ktorého dosiahnutie sa získala. Odpadová voda od jedného používateľa môže byť potenciálnym zdrojom pre iného používateľa. Chladiaca voda sa nepovažuje za odpadovú vodu. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Spotreba vody |
Množstvo vody čerpanej do areálu podniku (alebo prevádzkarne) a nevypustenej späť do vodného prostredia alebo do tretích strán počas obdobia vykazovania. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Vypúšťanie vody |
Celkový objem odpadových vôd a iných vôd, ktoré opúšťajú areál organizácie a sú uvoľňované do povrchovej vody, podzemnej vody alebo do tretích strán počas obdobia vykazovania. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Intenzita vody |
Metrika zachytávajúca vzťah medzi objemovým aspektom vody a vytvorenou jednotkou činnosti (výrobky, predaj atď.). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Voda (recyklovaná a opätovne používaná) |
Voda a odpadová voda (čistená alebo neupravená), ktorá sa pred vypustením z areálu podniku alebo spoločných prevádzkarní použila viac než raz, aby sa znížil dopyt po vode. Môže k tomu dochádzať v tom istom procese (recyklovaná voda) alebo v inom procese v rámci tej istej prevádzkarne (vlastnej alebo zdieľanej s inými podnikmi) či v inej z prevádzkarní podniku (opätovne používaná voda). |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Nedostatok vody |
Objemová abundancia sladkovodných zdrojov alebo nedostatok abundancie. Nedostatok je spôsobený človekom; je funkciou objemu ľudskej spotreby vody v pomere k objemu vodných zdrojov v danej oblasti. Suchý región s veľmi malým množstvom vody, ale bez ľudskej spotreby vody sa preto nepovažuje za nedostatkový, ale skôr za suchý. Nedostatok vody je fyzická, objektívna realita, ktorú možno konzistentne merať vo všetkých regiónoch v priebehu času. Nedostatok vody odzrkadľuje skôr fyzickú abundanciu sladkej vody než to, či je táto voda vhodná na použitie. Určitý región môže mať, napríklad, bohaté vodné zdroje (a teda sa nepovažuje za región s nedostatkom vody), no môže v ňom existovať také závažné znečistenie, že tieto zdroje nie sú vhodné na ľudské alebo ekologické používanie. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Odber vody |
Celkový objem všetkej vody čerpanej do areálu podniku zo všetkých zdrojov na akékoľvek použitie počas obdobia vykazovania. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Zástupcovia pracovníkov |
Zástupcovia pracovníkov sú:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Rovnováha medzi pracovným a súkromným životom |
Uspokojivý stav rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom jednotlivca. Rovnováha medzi pracovným a súkromným životom v širšom zmysle zahŕňa nielen rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom vzhľadom na rodinné alebo opatrovateľské povinnosti, ale aj rozdelenie času medzi čas strávený v práci a v súkromnom živote nad rámec rodinných povinností. |
||||||||||||||||||||||||||||||||
Riziká spojené s prácou |
Riziká spojené s prácou môžu byť:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
Pracovný incident |
Udalosť vyplývajúca z práce alebo z priebehu práce, ktorá by mohla viesť alebo vedie k zraneniu alebo zlému zdravotnému stavu. Incidenty môžu byť spôsobené napríklad problémami s elektrickými rozvodmi, výbuchom, požiarom; pretečením, prevrátením, únikom, prietokom; roztrhnutím/rozbitím, prasknutím, rozštiepením; stratou kontroly, pošmyknutím, zakopnutím a pádom; pohybom tela nevyvolaným stresovou situáciou; pohybom tela vyvolaným stresovou situáciou; šokom, úľakom; násilím či obťažovaním na pracovisku (napr. sexuálnym obťažovaním). Incident, ktorý má za následok zranenie alebo zlý zdravotný stav, sa často označuje ako „nehoda“. Incident, ktorý môže viesť k zraneniu alebo zlému zdravotného stavu, ale pri ktorom k žiadnemu zraneniu či zlému zdravotného stavu nedôjde, sa často označuje ako tzv. skoronehoda, teda incident, ku ktorému takmer došlo (angl. „close call“, „near-miss“ alebo „near-hit“). |
(1) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).
(2) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) (Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17).
(3) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088 z 27. novembra 2019 o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb (Ú. v. EÚ L 317, 9.12.2019, s. 1).
(4) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1).
(5) Smernica 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách (IED).
(6) Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 10. februára 2012, ktorým sa ustanovujú pravidlá o usmerneniach na zber údajov, vypracovanie referenčných dokumentov o BAT a zabezpečenie ich kvality podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách (Ú. v. EÚ L 63, 2.3.2012, s. 1).
(7) Článok 3 bod 10 smernice 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách (IED).
(8) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2021/2139 zo 4. júna 2021, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 stanovením technických kritérií preskúmania na určenie podmienok, za ktorých sa hospodárska činnosť označuje za významne prispievajúcu k zmierneniu zmeny klímy alebo adaptácii na zmenu klímy, a na určenie toho, či daná hospodárska činnosť výrazne nenarúša plnenie niektorého z iných environmentálnych cieľov (Ú. v. EÚ L 442, 9.12.2021, s. 1).
(9) Smernica 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách (IED).
(10) 2013/488/EÚ: Rozhodnutie Rady z 23. septembra 2013 o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ (Ú. v. EÚ L 274, 15.10.2013, s. 1).
(11) Bod 21 prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288 zo 6. apríla 2022, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy, upresnením podrobností obsahu a prezentácie informácií v súvislosti so zásadou „výrazne nenarušiť“, upresnením obsahu, metodík a prezentácie informácií v súvislosti s ukazovateľmi udržateľnosti a nepriaznivými vplyvmi na udržateľnosť, ako aj obsahu a prezentácie informácií v súvislosti s presadzovaním environmentálnych alebo sociálnych vlastností a udržateľnými investičnými cieľmi v predzmluvných dokumentoch, na webových sídlach a v pravidelných správach (Ú. v. EÚ L 196, 25.7.2022, s. 1).
(12) Smernica 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách.
(13) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).
(14) Článok 2 bod 20 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).
(15) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/54/ES z 5. júla 2006 o vykonávaní zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnanosti a povolania (Ú. v. EÚ L 204, 26.7.2006, s. 23).
(16) Smernica Rady 2000/78/ES z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní (Ú. v. ES L 303, 2.12.2000, s. 16).
(17) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc (Ú. v. EÚ L 312, 22.11.2008, s. 3).
(18) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zavádza štatistická klasifikácia ekonomických činností NACE Revision 2 a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 3037/90 a niektoré nariadenia ES o osobitných oblastiach štatistiky (Ú. v. EÚ L 393, 30.12.2006, s. 1).
(19) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2022/1288 zo 6. apríla 2022, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy, upresnením podrobností obsahu a prezentácie informácií v súvislosti so zásadou „výrazne nenarušiť“, upresnením obsahu, metodík a prezentácie informácií v súvislosti s ukazovateľmi udržateľnosti a nepriaznivými vplyvmi na udržateľnosť, ako aj obsahu a prezentácie informácií v súvislosti s presadzovaním environmentálnych alebo sociálnych vlastností a udržateľnými investičnými cieľmi v predzmluvných dokumentoch, na webových sídlach a v pravidelných správach (Ú. v. EÚ L 196, 25.7.2022, s. 1).
(20) Pozri článok 2 písm. g) smernice Rady 1999/31/ES z 26. apríla 1999 o skládkach odpadov (Ú. v. ES L 182, 16.7.1999, s. 1).
(21) Pozri článok 3 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/62/ES z 20. decembra 1994 o obaloch a odpadoch z obalov (Ú. v. ES L 365, 31.12.1994, s. 10).
(22) Článok 2 bod 10 nariadenia (EÚ) 2020/852 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií.
(23) Smernica 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách (IED).
(24) Smernica 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách (IED).
(25) Článok 3 bod 15 smernice 2008/98/ES.
(26) Článok 2 bod 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).
(27) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/697 z 29. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje Európsky obranný fond a zrušuje nariadenie (EÚ) 2018/1092 (Ú. v. EÚ L 170, 12.5.2021, s. 149).
(28) Článok 3 bod 21 smernice 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách (IED).
(29) Nariadenie Komisie (EÚ) 2018/2026 z 19. decembra 2018, ktorým sa mení príloha IV k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 o dobrovoľnej účasti organizácií v schéme Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS) (Ú. v. EÚ L 325, 20.12.2018, s. 18).
(30) Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 10. februára 2012, ktorým sa ustanovujú pravidlá o usmerneniach na zber údajov, vypracovanie referenčných dokumentov o BAT a zabezpečenie ich kvality podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách.
(31) Smernica Rady 96/29/Euratom z 13. mája 1996, ktorá stanovuje základné bezpečnostné normy ochrany zdravia pracovníkov a obyvateľstva pred nebezpečenstvami vznikajúcimi v dôsledku ionizujúceho žiarenia (Ú. v. ES L 159, 29.6.1996, s. 1).
(32) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/41/ES zo 6. mája 2009 o používaní geneticky modifikovaných mikroorganizmov v uzavretých priestoroch (Ú. v. EÚ L 125, 21.5.2009, s. 75).
(33) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES z 12. marca 2001 o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia a o zrušení smernice Rady 90/220/EHS (Ú. v. ES L 106, 17.4.2001, s. 1).
(34) Smernica 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách.
(35) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 z 18. decembra 2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH) a o zriadení Európskej chemickej agentúry, o zmene a doplnení smernice 1999/45/ES a o zrušení nariadenia Rady (EHS) č. 793/93 a nariadenia Komisie (ES) č. 1488/94, smernice Rady 76/769/EHS a smerníc Komisie 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Ú. v. EÚ L 396, 30.12.2006, s. 1).
(36) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 zo 16. decembra 2008 o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí, o zmene, doplnení a zrušení smerníc 67/548/EHS a 1999/45/ES a o zmene a doplnení nariadenia (ES) č. 1907/2006 (Ú. v. EÚ L 353, 31.12.2008, s. 1).
(37) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (rámcová smernica o vode).
(38) Nariadenie (EÚ) 2019/2088 o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb.
(39) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ z 26. júna 2013 o ročných účtovných závierkach, konsolidovaných účtovných závierkach a súvisiacich správach určitých druhov podnikov, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES a zrušujú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS (Ú. v. EÚ L 182, 29.6.2013, s. 19).
(40) Článok 3 bod 1 smernice 2008/98/ES o odpade.
(41) Článok 4 ods. 1 smernice 2008/98/ES o odpade.
(42) Článok 3 bod 9 smernice 2008/98/ES o odpade.
ELI: http://data.europa.eu/eli/reg_del/2023/2772/oj
ISSN 1977-0790 (electronic edition)