EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32014D0913
Council Decision 2014/913/CFSP of 15 December 2014 in support of the Hague Code of Conduct and ballistic missile non-proliferation in the framework of the implementation of the EU Strategy against Proliferation of Weapons of Mass Destruction
Padomes Lēmums 2014/913/KĀDP ( 2014. gada 15. decembris ), ar ko atbalsta Hāgas rīcības kodeksu un ballistisko raķešu neizplatīšanu, īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai
Padomes Lēmums 2014/913/KĀDP ( 2014. gada 15. decembris ), ar ko atbalsta Hāgas rīcības kodeksu un ballistisko raķešu neizplatīšanu, īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai
OV L 360, 17.12.2014, p. 44–52
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
17.12.2014 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 360/44 |
PADOMES LĒMUMS 2014/913/KĀDP
(2014. gada 15. decembris),
ar ko atbalsta Hāgas rīcības kodeksu un ballistisko raķešu neizplatīšanu, īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 26. panta 2. punktu,
tā kā:
(1) |
Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (“stratēģija”), kuras III nodaļā iekļauts saraksts ar pasākumiem, kas ir jāveic gan Savienībā, gan trešās valstīs, lai apkarotu šādu ieroču izplatīšanu. |
(2) |
ES aktīvi īsteno stratēģiju un veic pasākumus, kas uzskaitīti tās II un III nodaļā, piemēram, piešķir finanšu līdzekļus, lai atbalstītu konkrētus projektus, ar kuriem uzlabo daudzpusēju ieroču neizplatīšanas sistēmu, un daudzpusējus pasākumus, ar kuriem veicina uzticēšanos. Hāgas rīcības kodekss pret ballistisko raķešu izplatīšanu (“kodekss” jeb “HCoC”) un raķešu tehnoloģiju kontroles režīms (MTCR) ir daudzpusējas ieroču neizplatīšanas sistēmas sastāvdaļa. Kodeksa un MTCR mērķis ir novērst un mazināt ballistisko raķešu sistēmu, ar kurām var nogādāt masu iznīcināšanas ieročus (WMD), un saistītas tehnikas izplatīšanu. |
(3) |
Padome 2003. gada 17. novembrī pieņēma Kopējo nostāju 2003/805/KĀDP (1). Minētajā kopējā nostājā inter alia ir aicināts veicināt to, lai pēc iespējas vairāk valstu pievienotos kodeksam, jo īpaši tās valstis, kurām ir ballistisko raķešu spēki, kā arī aicināts turpināt izstrādāt un īstenot kodeksu, jo īpaši pasākumus, ar kuriem veicina uzticēšanos, un veicināt ciešāku kodeksa saikni ar ANO daudzpusējo ieroču neizplatīšanas sistēmu. |
(4) |
Padome 2008. gada 8. decembrī pieņēma secinājumus un dokumentu ar nosaukumu “Jaunas Eiropas Savienības darbības līnijas, apkarojot masu iznīcināšanas ieroču un to piegādes sistēmu izplatīšanu”. Dokumentā inter alia teikts, ka MII un to nogādes sistēmu izplatīšana joprojām ir viens no lielākajiem drošības apdraudējumiem un ka ieroču neizplatīšanas politika ir kopējās ārlietu un drošības politikas būtiska daļa. Ņemot vērā gūtos panākumus un pašreizējos centienus “jauno darbības līniju” īstenošanā, Padome 2010. gada decembrī vienojās pagarināt to īstenošanas laikposmu līdz 2012. gada beigām. |
(5) |
Padome 2008. gada 18. decembrī pieņēma Lēmumu 2008/974/KĀDP (2), atbalstot kodeksu saistībā ar stratēģijas īstenošanu. |
(6) |
Padome 2012. gada 23. jūlijā pieņēma Lēmumu 2012/423/KĀDP (3). Pateicoties minētajam lēmumam, varēja veiksmīgi sekmēt kodeksa vispārēju piemērošanu un atbilstību tā principiem. Savienības prioritāte ir turpināt dialogu ar valstīm, kas pievienojušās kodeksam, un tām, kuras tam nav pievienojušās, lai turpmāk veicinātu kodeksa vispārēju piemērošanu, kā arī lai uzlabotu tā īstenošanu un pastiprinātu tā darbību. Ar šo lēmumu būtu jāveicina šis process. |
(7) |
Kopumā fakts, ka joprojām tiek izplatītas tādas ballistiskās raķetes, kas spēj nogādāt MII, starptautiskajai sabiedrībai rada arvien lielākas bažas, jo īpaši pašreizējās raķešu programmas Tuvajos Austrumos, Ziemeļaustrumāzijā un Dienvidaustrumāzijā, tostarp Irānā, Sīrijā un Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā (“KTDR”). |
(8) |
ANO Drošības padome Rezolūcijā ANO DPR 1540 (2004) uzsvēra un ANO DPR 1977 (2011) atgādināja, ka kodolieroču, ķīmisko un bioloģisko ieroču, kā arī to nogādes līdzekļu izplatīšana rada draudus mieram un drošībai pasaulē un ka valstīm, kas uzņēmušās saistības, inter alia ir jāatturas nevalstiskiem dalībniekiem sniegt jebkādu palīdzību izstrādāt, iegūt, ražot, turēt īpašumā, pārvadāt, nodot citiem vai izmantot kodolieročus, ķīmiskos vai bioloģiskos ieročus un to nogādes sistēmas. To, ka kodolieroči, ķīmiskie un bioloģiskie ieroči, kā arī to nogādes līdzekļi apdraud mieru un drošību pasaulē, vēlreiz apstiprināja ANO DPR 1887 (2009) par kodolieroču neizplatīšanu un atbruņošanos. Turklāt ANO Drošības Padome rezolūcijās ANO DPR 1929 (2010) un 1718 (2006), kuru pamatā inter alia ir ANO Drošības padomes rezolūcijas 1540 (2004), 1977 (2011) un 1887 (2009), nolēma, ka Irāna un KTDR nedrīkstētu veikt nekādas darbības, kas saistītas ar ballistiskajām raķetēm, ar kurām var nogādāt kodolieročus, tostarp raķešu palaišanu, izmantojot ballistisko raķešu tehnoloģiju, un ka valstīm būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai nepieļautu, ka Irānai un KTDR tiek nodota tehnoloģija vai sniegta tehniskā palīdzība, kas saistīta ar šādām darbībām. |
(9) |
Ar šo lēmumu būtu kopumā jāatbalsta vairākas darbības, kuru mērķis ir cīnīties pret ballistisko raķešu izplatīšanu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1. Lai nodrošinātu stratēģijas konkrētu elementu nepārtrauktu un praktisku īstenošanu, kā minēts pielikumā, Savienība:
a) |
sekmē darbības, ar ko atbalsta kodeksu un MTCR, jo īpaši šādā nolūkā:
|
b) |
kopumā atbalsta vairākas darbības, kuru mērķis ir cīnīties pret ballistisko raķešu izplatīšanu, jo īpaši tiecoties palielināt informētību par šo apdraudējumu, pastiprināt centienus, lai uzlabotu daudzpusēju instrumentu efektivitāti, sniegt atbalstu šo konkrēto problēmu risināšanas iniciatīvām un palīdzēt ieinteresētajām valstīm valsts mērogā pastiprināt savus attiecīgos eksporta kontroles režīmus. |
2. Šajā sakarībā projekti, ko atbalsta Savienība, ietver šādus konkrētus pasākumus:
a) |
pasākumi, ar ko atbalsta kodeksu:
|
b) |
pasākumi, ar ko kopumā atbalsta ballistisko raķešu neizplatīšanu:
|
Projektu sīks apraksts ir sniegts pielikumā.
2. pants
1. Par šā lēmuma īstenošanu atbild Eiropas Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP).
2. Lēmuma 1. panta 2. punktā minēto projektu tehnisko īstenošanu veic Fondation pour la recherche stratégique (Stratēģiskās pētniecības fonds) ( (FRS), kas šo uzdevumu pilda AP pārziņā. Šajā nolūkā AP ar FRS vienojas par vajadzīgo uzdevuma izpildes kārtību.
3. pants
1. Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minēto projektu īstenošanai ir EUR 990 000.
2. Izdevumus, ko finansē no 1. punktā minētās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
3. Komisija uzrauga 1. punktā minēto izdevumu pareizu pārvaldību. Šajā nolūkā tā ar FRS noslēdz finansēšanas nolīgumu. Minētajā nolīgumā paredz, ka FRS ir jānodrošina ES ieguldījuma publiskums atbilstīgi tā apjomam.
4. Komisija 3. punktā paredzēto finansēšanas nolīgumu cenšas noslēgt iespējami drīz pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tā informē Padomi, ja rodas kādas grūtības šajā procesā, un par finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienu.
4. pants
1. AP ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz FRS sagatavotiem regulāriem ziņojumiem. Padomes veiktie novērtējumi balstās uz minētajiem ziņojumiem.
2. Komisija sniedz informāciju par 1. panta 2. punktā minēto projektu finansiālajiem aspektiem.
5. pants
1. Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
2. Šis lēmums zaudē spēku 30 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienas. Tomēr, ja sešu mēnešu laikā pēc lēmuma stāšanās spēkā finansēšanas nolīgums nav noslēgts, šis lēmums zaudē spēku.
Briselē, 2014. gada 15. decembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētāja
F. MOGHERINI
(1) Padomes Kopējā nostāja 2003/805/KĀDP (2003. gada 17. novembris) par daudzpusēju nolīgumu masveida iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas un ieroču nogādes līdzekļu jomā vispārināšanu un pastiprināšanu (OV L 302, 20.11.2003., 34. lpp.).
(2) Padomes Lēmums 2008/974/KĀDP (2008. gada 18. decembris), atbalstot Hāgas rīcības kodeksu pret ballistisko raķešu izplatīšanu saistībā ar ES Masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanas stratēģijas īstenošanu (OV L 345, 23.12.2008., 91. lpp.).
(3) Padomes Lēmums 2012/423/KĀDP (2012. gada 23. jūlijs), ar ko atbalsta ballistisko raķešu neizplatīšanu saistībā ar ES Stratēģijas masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai un Padomes Kopējās nostājas 2003/805/KĀDP īstenošanu (OV L 196, 24.7.2012., 74. lpp.).
PIELIKUMS
1. MĒRĶI
Savienība stingri veicina ieroču neizplatīšanu. Tās centieni šajā jomā ietver stratēģiju un Kopējo nostāju 2003/805/KĀDP. Turklāt Padome ir apstiprinājusi “Jaunas Eiropas Savienības darbības līnijas, apkarojot masu iznīcināšanas ieroču un to piegādes sistēmu izplatīšanu”, un ES atbalstīja ANO DP rezolūciju 1540 (2004), par kuru kopš tā laika atgādināts rezolūcijā 1977 (2010).
Savienība uzskata MTCR par nozīmīgu daudzpusēju instrumentu, kura mērķis ir mazināt ballistisko raķešu sistēmu un saistītu tehnoloģiju un zināšanu izplatīšanu, izstrādājot un īstenojot eksporta kontroles noteikumus attiecībā uz paaugstināta riska materiāliem. 19 dalībvalstis ir MTCR locekles, un visas dalībvalstis ar Padomes Regulas (EK) Nr. 428/2009 (1) starpniecību īsteno MTCR eksporta kontroles sarakstu.
Savienība ir arī stingri atbalstījusi kodeksu jau no tā sākuma un regulāri ir paudusi bažas par ballistisko raķešu izplatīšanu. Savienība uzskata kodeksu par nozīmīgu pasākumu, ar kuru veicina pārredzamību un uzticēšanos. Visas dalībvalstis ir pievienojušās kodeksam un godprātīgi to īsteno.
Pagātnē Savienība mēģināja pārvarēt atlikušos trūkumus kodeksa īstenošanas un tā vispārējas piemērošanas jomā, rīkojot seminārus, ekspertu sanāksmes un reģionālus informēšanas seminārus. Minētie pasākumi, kurus rīkoja saskaņā ar Lēmumu 2008/974/KĀDP un kurus īstenoja FRS, ir apliecinājuši savu efektivitāti un noderīgumu.
Minēto pasākumu rezultātu iedvesmota, Savienība šo iniciatīvu turpināja un atbalstīja kodeksu attiecībā uz šādiem trim aspektiem:
a) |
kodeksa vispārēja piemērošana, |
b) |
kodeksa īstenošana, |
c) |
kodeksa un tā darbības uzlabošana. |
Šo darbību veica saskaņā ar Lēmumu 2012/423/KĀDP, kas ļāva izvērst vairākas iniciatīvas HCoC atbalstam, tostarp:
a) |
izstrādāt šim nolūkam īpaši veltītu drošu tīmekļa vietni, |
b) |
organizēt vairākus papildu pasākumus, kuru mērķis ir Vīnē, Ženēvā un Ņujorkā popularizēt kodeksu starp valstīm, kas nav tam pievienojušās, |
c) |
Parīzē rīkot informatīvu semināru Āfrikas un Tuvo Austrumu valstīm, |
d) |
rīkot reģionālus seminārus Singapūrā, Abū Dabī un Limā, |
e) |
sagatavot pārdomu dokumentus. |
Lēmums 2012/423/KĀDP ir palīdzējis uzlabot informētību par kodeksu un to popularizēt trešās valstīs. Ar minētā lēmuma palīdzību Savienība atbalstīja Kostarikas, Francijas, Ungārijas, Japānas, Peru un Rumānijas darbības, kad tās pildīja HCoC priekšsēdētāja funkcijas. Palielinot HCoC nozīmi, tas ir veicinājis jaunu locekļu pievienošanos kodeksam.
Ņemot vērā gūtos rezultātus un to, ka joprojām tiek izplatītas tādas ballistiskās raķetes, kas spēj nogādāt masu iznīcināšanas ieročus, kas starptautiskajā sabiedrībā izraisa arvien lielākas bažas, jo īpaši saistībā ar pašreizējām raķešu programmām Tuvajos Austrumos, Ziemeļaustrumāzijā un Dienvidaustrumāzijā, tostarp Irānā un KTDR, tiks veiktas šādas darbības:
a) |
projekts Nr. 1 – informācija un saziņa; |
b) |
projekts Nr. 2 – ballistisko raķešu neizplatīšanas stiprināšana; |
c) |
projekts Nr. 3 – HCoC vispārējas piemērošanas veicināšana – informatīvi pasākumi. |
Ar šo lēmumu ne tikai popularizē pievienošanos kodeksam un MTCR, šis lēmums ļauj padziļināt starptautiskās debates par raķešu izplatīšanu un iesaistīt jaunas reģionālas teritorijas un jaunas kopienas.
2. PROJEKTA APRAKSTS
2.1. Projekts Nr. 1 – Informācija un saziņa
2.1.1. Projekta mērķis
Kodekss ir svarīgs instruments ballistisko raķešu un saistītu tehnoloģiju izplatīšanas mazināšanai, veicot pasākumus, ar kuriem veicina uzticēšanos un pārskatāmību. Tomēr jādara vairāk, lai to atbalstītu, jo īpaši ar mērķi:
a) |
veicināt kodeksa vispārēju piemērošanu, jo īpaši to, lai kodeksam pievienotos visas valstis, kurām ir ballistisko raķešu spēki un ar kosmosa izmantošanu saistītas spējas, |
b) |
atbalstīt kodeksa īstenošanu visos tā aspektos, |
c) |
popularizēt kodeksu. |
2.1.2. Projekta apraksts
Projektā ir ietverti trīs darbību veidi:
a) |
sagatavot, noformēt, nodrukāt un izplatīt līdz 1 500 bukletu, kurā aprakstīts Savienības atbalsts kodeksam. Bukletā iekļaus arī:
|
b) |
sagatavot, noformēt, nodrukāt un izplatīt līdz 1 000 “uzņemšanas pakešu” drukātu bukletu un USB zibatmiņu veidā, lai īstenotu informēšanas pasākumus, kas paredzēti valstīm, kuras nav pievienojušās kodeksam, kā arī lai atgādinātu to valstu pienākumus, kuras ir pievienojušās kodeksam. Materiāli būs pieejami arī tiešsaistē un aptvers visu vajadzīgo informāciju par kodeksu un attiecīgiem kontaktpunktiem. “Uzņemšanas paketē” iekļaus a) apakšpunktā aprakstīto bukletu; |
c) |
atbalstīt un atjaunināt HCoC drošu mehānismu internētā pieejamas informācijas sniegšanai un saziņas veidošanai (“electronic Immediate Central Contact” – e-ICC), tostarp ciešā sadarbībā ar Austrijas Federālo Ārlietu ministriju veicot tehniskus uzlabojumus tīmekļa vietnē. |
2.1.3. Projekta gaidāmie rezultāti/rādītāji
a) |
plaši izplatot “uzņemšanas paketi” dažādos pasākumos, panākta lielāka partneru izpratne par HCoC doto papildu vērtību un par Savienības lomu; |
b) |
drošāka HCoC interneta vietne nodrošina uzlabotu attiecīgās informācijas apmaiņu starp partneriem; |
c) |
HCoC priekšsēdētājs, Austrijas sekretariāts (“Immediate Central Contact” – ICC), Savienība un citi partneri savos informatīvajos pasākumos pēc vajadzības izmanto “uzņemšanas paketi”. |
2.1.4. Ieguvēji no projekta
Ieguvēji no projekta ir gan valstis, kas pievienojušās HCoC, gan valstis, kas tam nav pievienojušās.
2.2. Projekts Nr. 2 – Ballistisko raķešu neizplatīšanas stiprināšana
2.2.1. Projekta mērķis
Tas, ka joprojām tiek izplatītas un praktiski izmantotas tādas ballistiskās raķetes, kas spēj nogādāt MII, starptautiskajai sabiedrībai rada arvien lielākas bažas, jo īpaši pašreizējās raķešu programmas Tuvajos Austrumos, Ziemeļaustrumāzijā un Dienvidaustrumāzijā, tostarp Irānā un KTDR.
Kopumā ar projektu atbalstīs vairākas darbības, kuru mērķis ir cīnīties pret ballistisko raķešu izplatīšanu, jo īpaši tiecoties palielināt informētību par šo apdraudējumu, pastiprināt centienus, lai uzlabotu daudzpusēju instrumentu efektivitāti, sniegt atbalstu šo konkrēto problēmu risināšanas iniciatīvām un palīdzēt ieinteresētajām valstīm valsts mērogā pastiprināt savus attiecīgos eksporta kontroles režīmus.
2.2.2. Projekta apraksts
Gadā tiek publicēti divi pārdomu dokumenti (projekta darbības laikā – četri). Iespējamie temati varētu ietvert šādus:
a) |
esošo no MII brīvo zonu izmantošana par piemēru un par potenciālu pamatu turpmākām iniciatīvām, ar ko aizliedz ballistiskās raķetes; |
b) |
papildu daudzpusēji pasākumi, lai novērstu raķešu izplatīšanas apdraudējumu un veicinātu atbruņošanās centienus ballistisko raķešu jomā, jo īpaši uzmanību pievēršot iespējamiem pasākumiem, ar kuriem veicina uzticēšanos; |
c) |
eksporta un tranzīta kontroles mehānismi; |
d) |
nemateriālas tehnoloģiju nodošanas (ITT) loma ballistisko raķešu jomā. |
2.2.3. Projekta gaidāmie rezultāti/rādītāji
a) |
atbalsts daudzpusējiem centieniem, ar ko mazina raķešu izplatīšanu, tostarp HCoC un MTCR, palielina ES ietekmi raķešu neizplatīšanas jomā; |
b) |
debašu veicināšana par jaunām iniciatīvām kodeksa un MTCR stiprināšanai un iespēju pavēršana turpmākām iniciatīvām; |
c) |
raķešu neizplatīšanas veicināšana; |
d) |
jāpublicē vismaz četri pārdomu dokumenti; |
e) |
informētības palielināšana par divējāda lietojuma tehnoloģiju un zināšanu nodošanas jautājumiem novērš nejaušu nodošanu starp dalībvalstīm un palielina vispārējo informētību par eksporta kontroles mehānismu. |
2.2.4. Ieguvēji no projekta
Savienība un dalībvalstis gūs labumu no pārdomu dokumentiem; par plašāku izplatīšanu lems AP, cieši konsultējoties ar dalībvalstīm attiecīgajā kompetentajā Padomes darba grupā. Galīgais lēmums pamatosies uz priekšlikumiem, kurus iesniedz īstenotājs subjekts saskaņā ar šā lēmuma 2. panta 2. punktu.
2.3. Projekts Nr. 3 – HCoC vispārējas piemērošanas veicināšana – informatīvi pasākumi
2.3.1. Projekta mērķis
Rīkojot vairākus pasākumus, kuru mērķis ir iesaistīt valstis, kas nav pievienojušās kodeksam, projekts palielinās informētību gan par raķešu neizplatīšanu, gan par HCoC. Lai to panāktu, Vīnē un Ņujorkā vienlaikus ar tur notiekošiem atbilstīgiem pasākumiem tiks rīkoti pasākumi, lai iesaistītu ANO delegācijas.
2.3.2. Projekta apraksts
Projektā ietvers trīs pasākumu veidus:
a) |
finansējums gan HCoC, gan ballistisko raķešu neizplatīšanas atbalstam paredzētiem četriem informatīviem pasākumiem, kas notiks divās pilsētās (pa 2 katrā pilsētā):
Par semināru organizāciju:
|
b) |
Finansējums trim reģionāliem informēšanas semināriem, kuri varētu notikt Latīņamerikā (piem., Argentīnā, Brazīlijā, Čīlē, Meksikā vai kādā Karību reģiona valstī, kura nav pievienojusies), Tuvajos Austrumos (piem., Persijas līča valstīs Bahreinā, Katarā vai Saūda Arābijā) un Āzijā (piem., Indonēzijā vai Vjetnamā). Vietu izvēlēsies, vienojoties ar AP, cieši konsultējoties ar dalībvalstīm kompetentajā Padomes darba grupā. Seminārs būs veltīts raķešu izplatīšanas tendencēm, galvenā uzmanība tiks pievērsta reģionāliem jautājumiem, un tajā pievērsīsies HCoC un praktiskajai informācijai par to, ko nozīmē būt valstij, kas pievienojusies HCoC. Reģiona valstis, kas pievienojušās HCoC, tiks uzaicinātas valdību līmenī, lai tās dalītos savā pieredzē ar tām valstīm, kuras nav pievienojušās kodeksam. Tiks uzaicināts arī HCoC priekšsēdētāja pienākumu izpildītājs, lai sniegtu paziņojumu un vadītu sanāksmi. Starp dalībniekiem varētu būt amatpersonas, diplomāti, militārie darbinieki, starptautisku organizāciju pārstāvji, ES pārstāvji, zinātnes aprindu pārstāvji utt. Par semināru organizāciju:
|
c) |
Ne vairāk kā 10 mērķtiecīgas ekspertu misijas uz valstīm, kuras nav pievienojušās kodeksam. Tās būs vērstas galvenokārt uz atbilstīgajām rūpniecības nozarēm, zinātnes aprindām, eksporta kontroles ekspertiem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem. Saskaņojot ar Eiropas Savienības izcilības centriem, divi ballistisko raķešu neizplatīšanas eksperti no īstenošanas aģentūras un ES eksperts veiks misijas mērķa valstīs. Starp iespējamajām mērķa valstīm varētu būt Alžīrija, Bahreina, Bolīvija, Brazīlija, Ķīna, Ēģipte, Indija, Indonēzija, Izraēla, Malaizija, Meksika, Katara, Saūda Arābija, Dienvidāfrika un Taizeme, un citas valstis. Par galīgo valstu sarakstu, kā arī par iespēju veikt kopīgus pasākumus ar ANO “Komitejas 1540” informatīvajiem centieniem, lems ciešā sadarbībā ar AP. Starp dalībniekiem varētu būt apmeklētās valsts amatpersonas, diplomāti, militārie darbinieki, rūpniecības nozaru pārstāvji, pētnieki utt. Priekšroku dos amatpersonām un politisku lēmumu pieņēmējiem, diplomātiem, attiecīgajiem militārajiem darbiniekiem utt. Par semināru organizāciju:
|
2.3.3. Projekta gaidāmie rezultāti/rādītāji
a) |
vismaz četri informatīvi pasākumi jānoorganizē Ņujorkā un Vīnē; |
b) |
trīs reģionālos pasākumos sapulcējušies nozīmīgi diplomātisko un zinātnisko aprindu pārstāvji, un radušās jaunas perspektīvas attiecībā uz iesaistīšanos; |
c) |
ir notikušas 10 ekspertu misijas, lai veicinātu HCoC vispārēju piemērošanu. Šajās misijās piedalījušies vismaz 20 lēmumu pieņēmēji un amatpersonas, un ir palielinājusies apmeklēto valstu lēmumu pieņēmēju un amatpersonu iesaistes pakāpe; |
d) |
ir pieaugusi informētība par raķešu izplatīšanas tendencēm un īpaši par kodeksu attiecībā uz valstīm, kas tam nav pievienojušās, un veicinātas diskusijas par turpmākajiem centieniem, lai mazinātu raķešu izplatīšanu; |
e) |
Savienības teritorijā un ārpus tās projekts ir veicinājis debates par turpmākām iniciatīvām; |
f) |
projekta rezultātā raķešu izplatīšana tiek uztverta kā stratēģiska problēma. |
2.3.4. Ieguvēji no projekta
Šajos pasākumos galvenā uzmanība tiks vērsta uz valstīm, kas nav pievienojušās kodeksam, lai gan valstis, kas tam ir pievienojušās, ar dažiem pasākumiem varētu būt saistītas politisku iemeslu dēļ. Dalībniekiem galvenokārt vajadzētu būt valdības ekspertiem un vecākajām amatpersonām.
Ieguvēju valstu galīgā izvēle notiks īstenotāja subjekta konsultācijās ar AP un cieši konsultējoties ar dalībvalstīm kompetentajā Padomes darba grupā.
3. ILGUMS
Kopējais paredzētais projektu īstenošanas ilgums ir 30 mēneši.
4. ĪSTENOTĀJS SUBJEKTS
a) |
projektu tehniskā īstenošana tiks uzticēta FRS; |
b) |
līdzfinansējums būs atkarīgs no FRS; |
c) |
īstenotājs subjekts sagatavos:
|
d) |
ziņojumi tiks nosūtīti AP; |
e) |
FRS nodrošinās Savienības ieguldījuma publiskumu atbilstīgi tā apjomam. |
5. IESAISTĪTĀS TREŠĀS PERSONAS
Projektus pilnībā finansēs saskaņā ar šo lēmumu. Ekspertus no valstīm, kas ir pievienojušās kodeksam, vai no valstīm, kas nav pievienojušās kodeksam, var uzskatīt par iesaistītām trešām personām. Viņi strādās saskaņā ar FRS standarta noteikumiem.
(1) Padomes Regula (EK) Nr. 428/2009 (2009. gada 5. maijs), ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei (OV L 134, 29.5.2009., 1. lpp.).