EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52009XC0331(01)
Summary of Commission Decision of 17 December 2008 declaring a concentration compatible with the common market and the functioning of the EEA Agreement (Case COMP/M.5046 — Friesland Foods/Campina) (notified under document number C(2008) 8459) (Text with EEA relevance)
Rezumat al deciziei Comisiei din 17 decembrie 2008 privind declararea unei concentrări ca fiind compatibilă cu piața comună și cu funcționarea Acordului SEE [Cazul COMP/M.5046 — Friesland Foods/Campina] [notificată cu numărul C(2008) 8459] (Text cu relevanță pentru SEE)
Rezumat al deciziei Comisiei din 17 decembrie 2008 privind declararea unei concentrări ca fiind compatibilă cu piața comună și cu funcționarea Acordului SEE [Cazul COMP/M.5046 — Friesland Foods/Campina] [notificată cu numărul C(2008) 8459] (Text cu relevanță pentru SEE)
JO C 75, 31.3.2009, p. 21–27
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
31.3.2009 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 75/21 |
REZUMAT AL DECIZIEI COMISIEI
din 17 decembrie 2008
privind declararea unei concentrări ca fiind compatibilă cu piața comună și cu funcționarea Acordului SEE
[Cazul COMP/M.5046 — Friesland Foods/Campina]
[notificată cu numărul C(2008) 8459]
(Numai textul în limba engleză este autentic)
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2009/C 75/06)
La data de 17 decembrie 2008, Comisia a adoptat o decizie într-un caz privind o concentrare economică, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi, în special articolul 8 alineatul (2). O versiune neconfidențială a textului integral al deciziei este disponibilă în versiunea lingvistică autentică a cazului și în limbile de lucru ale Comisiei pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență, la următoarea adresă:
http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html
I. PĂRȚILE
(1) |
Friesland Foods are 9 417 membri (în 2007) și comercializează produse lactate pentru consumatorii din Europa, Orientul Mijlociu, Asia și Africa, precum și ingrediente pentru clienții persoane juridice și clienții industriali de pe piața internațională. |
(2) |
Campina este o cooperativă de produse lactate, cu un efectiv de 6 885 membri fermieri (în 2007), cu activități în domeniul produselor lactate proaspete, brânzeturilor, untului, băuturilor aromatizate proaspete sau conservate și emulsiilor, desfășurate în diferite țări din Europa, America de Nord și de Sud, precum și Asia. |
II. TRANZACȚIA
(3) |
La 12 iunie 2008, Comisia a primit o notificare formală întemeiată pe articolul 4 din regulamentul privind concentrările economice, prin care cooperativele Zuivelcoöperatie Campina U.A. (denumită în continuare „Campina”) și Zuivelcoöperatie Friesland Foods U.A. (denumită în continuare „Friesland Foods”) fuzionează sub forma unei concentrări legale depline. Campina și Friesland Foods sunt denumite în continuare, în mod colectiv, „părți notificatoare”. |
III. REZUMAT
(4) |
După examinarea notificării, Comisia a adoptat, la 17 iulie 2008, o decizie în care conchide că tranzacția intră sub incidența Regulamentului CE privind concentrările economice și pune serioase semne de întrebare privind compatibilitatea acesteia cu piața comună și cu funcționarea Acordului SEE, astfel încât a inițiat procedura întemeiată pe articolul 6 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul CE privind concentrările economice. |
(5) |
La 3 octombrie 2008 s-a transmis părților notificatoare o comunicare privind obiecțiunile, întemeiată pe articolul 18 din Regulamentul CE privind concentrările economice. La 17 octombrie 2008, Friesland Foods și Campina au trimis un răspuns la comunicarea privind obiecțiunile. La 21 octombrie 2008 a avut loc o audiere, la solicitarea părților notificatoare. |
(6) |
La 28 octombrie 2008, părțile notificatoare au prezentat angajamente privind modificarea concentrării propuse pentru ca aceasta să fie compatibilă cu piața comună. Angajamentele menționate au fost modificate, versiunea finală fiind prezentată Comisiei la 27 noiembrie 2008. |
IV. EXPUNERE DE MOTIVE
(7) |
Sectorul produselor lactate cuprinde o serie de piețe interdependente de produse, care reflectă marea varietate de produse finale din lapte. Tipul de activități specific întreprinderilor de produse lactate, în special cooperativele de produse lactate, îl reprezintă valorificarea laptelui crud, colectat de la fermieri, într-o mare varietate de produse lactate. Având în vedere că materia primă folosită în mod obișnuit este laptele crud, prețurile la produsele lactate se înscriu în tendințe similare. |
(8) |
Laptele crud are în compoziția sa mai muți compuși cu valoare nutrițională: grăsime, proteine, lactoză (= zahărul din lapte) și minerale. În cazul unor produse lactate se folosesc numai compușii fără grăsime (în special proteinele și lactoza). Alte produse, în special untul și smântâna, au la bază grăsimea din lapte. Multe produse esențiale, cum ar fi brânza și laptele, conțin un amestec de compuși grași și compuși fără grăsimi. Unele produse — îndeosebi smântâna, zara și zerul — sunt, în esență, produse derivate, obținute din producția de produse lactate primare, cum ar fi laptele de băut și brânza. |
A. PIEȚELE RELEVANTE
1. Achiziționarea laptelui crud
(9) |
În ceea ce privește piața de produse relevantă, investigația de piață a confirmat că, la nivelul cererii, laptele crud organic și laptele crud convențional nu sunt produse substituibile pentru întreprinderile de prelucrare a laptelui. La nivelul ofertei, fermierii care furnizează produse lactate organice nu au stimulente de a trece pe producția de lapte crud convențional, în contextul prețurilor majorate de care beneficiază și a investițiilor pe care le-au făcut pentru a produce lapte crud organic. Fermierul care produce lapte crud convențional poate să opteze pentru producția de lapte crud organic, însă acest lucru necesită investiții semnificative în pășuni (pentru utilizare mai extensivă) și o perioadă de tranziție cu o durată medie de 2 ani. Prin urmare, concluzia a fost că achiziționarea de lapte crud convențional și achiziționarea de lapte crud organic constituie piețe separate de produse. |
(10) |
În ceea ce privește piața geografică relevantă (pentru laptele convențional și organic), s-a constatat că activitățile părților se suprapun numai în Țările de Jos. Cantitățile transportate anual de Campina din Germania și Belgia în Țările de Jos sunt neglijabile comparativ cu volumul total de lapte crud achiziționat de părțile notificatoare în Țările de Jos (peste 8 000 milioane kg/an). Prin urmare, s-a considerat că tranzacția nu are un impact major asupra pieței achizițiilor din afara teritoriului Țărilor de Jos, iar evaluarea a avut în vedere, în principal, Țările de Jos. |
2. Produse lactate de bază
(11) |
În ceea ce privește piața de produse relevantă, s-a ajuns la concluzia că este necesar să se facă deosebirea între produse lactate de bază, proaspete și produse lactate de bază, conservate. În cadrul fiecărei categorii se poate face în continuare o diferențiere între produse organice și neorganice. |
(12) |
În categoria produselor lactate proaspete neorganice și organice de bază, laptele proaspăt, zara proaspătă, iaurtul simplu și crema englezească custard reprezintă piețe separate de produse din această categorie, pentru că nu sunt substituibile de către clienți și nici la nivelul ofertei. Crema englezească custard va fi discutată la secțiunea privind deserturile proaspete din lapte. În ceea ce privește laptele proaspăt, zara proaspătă, iaurtul simplu, produsele de marcă proprie și produsele cu marca fabricii fac parte din aceeași piață din amonte de astfel de produse. Se lasă deschisă posibilitatea de a se face o eventuală diferențiere, din punct de vedere al canalului de distribuție, între vânzarea cu amănuntul și vânzarea pe segmentul extern al pieței, în cazul produselor lactate proaspete neorganice de bază, în timp ce, în cazul produselor lactate proaspete organice de bază, vânzarea cu amănuntul și vânzarea segmentul extern al pieței fac parte din aceeași piață. |
(13) |
În ceea ce privește piața geografică relevantă, s-a ajuns la concluzia că această piață este națională în cazul pieței din amonte de lapte proaspăt (organic și neorganic), zară proaspătă și iaurt simplu. |
(14) |
Întrucât în ceea ce privește produsele lactate conservate de bază, singura suprapunere apare în cazul laptelui conservat, iar substituibilitatea nu predomină nici la nivelul cererii, nici la nivelul ofertei, piața relevantă de produse este piața laptelui conservat, fără deosebire între produsele de marcă proprie și produsele cu marca fabricii. Se lasă deschisă posibilitatea unei eventuale diferențieri, din punct de vedere al canalului de distribuție, între vânzarea cu amănuntul și vânzarea pe segmentul extern al pieței. Piața geografică relevantă este mai extinsă decât piața națională și înglobează Belgia, Germania și Țările de Jos. |
3. Brânzeturi de tip olandez
(15) |
În ceea ce privește piața de produse relevantă, ar trebui să se delimiteze piețele distincte de produse pentru vânzarea brânzeturilor de tip olandez către angrosiștii specializați în brânzeturi și către tipurile moderne de comerț cu amănuntul (supermarketuri, hipermarketuri, magazine cu prețuri reduse). Orice altă diferențiere între vânzarea brânzeturilor de tip olandez către angrosiștii specializați în brânzeturi (Gouda/Maasdam/Edam, brânză maturată/fără crustă, brânză maturată/alte brânzeturi maturate, cu o vechime de 15 zile) și vânzarea brânzeturilor de tip olandez către tipurile moderne de comerț cu amănuntul (Gouda/Maasdam/Edam, maturată/fără crustă) este lăsată deschisă, întrucât nu are un impact concret asupra evaluării concurențiale. |
(16) |
În ceea ce privește piața geografică relevantă, piețele vânzării brânzeturilor de tip olandez către angrosiștii specializați în brânzeturi și către tipurile moderne de vânzare cu amănuntul (inclusiv toare segmentările mai mici, cu excepția brânzeturilor fără crustă) au o dimensiune națională, în timp ce piețele pentru vânzarea brânzeturilor de tip olandez fără crustă (inclusiv toate segmentările mai mici) către angrosiștii specializați în brânzeturi și tipurile moderne de vânzare cu amănuntul depășesc teritoriul național și înglobează cel puțin Țările de Jos și Germania. |
4. Unt
(17) |
S-a constatat că piața de produse relevantă pentru unt ar trebui ca, în primul rând, să fie divizată în piețe separate pentru untul în vrac și untul la pachet. Untul în vrac obținut din lapte face parte din altă piață decât piața grăsimilor vegetale în vrac. În plus, se poate face o separare între piața pentru untul de bază (conținut de grăsime de 82 %), ulei nefracționat de unt (sau, mai simplu, ulei de unt cu un conținut de grăsime de 99,8 %), precum și ulei fracționat de unt (sau, mai simplu, unt fracționat, de mai multe sortimente, în funcție de punctul de topire). În ceea ce privește untul la pachet, untul din lapte și grăsimile vegetale fac parte din piețe distincte, iar piața pentru untul la pachet obținut din lapte trebuie divizată în continuare în piața pentru untul la pachet vândut către comercianții cu amănuntul și piața pentru untul la pachet vândut clienților din segmentul extern al pieței. Nu s-a decis dacă untul la pachet cu marca fabricii și cel de marcă proprie fac parte din aceeași piață, întrucât diferențierea nu ar avea un impact asupra evaluării concurențiale. |
(18) |
În ceea ce privește piața geografică relevantă, piețele pentru untul în vrac, uleiul fracționat de unt și uleiul nefracționat de unt au o dimensiune SEE. Piața geografică relevantă pentru untul la pachet înglobează cel puțin Țările de Jos, Belgia și Germania. Întrebarea dacă piața geografică relevantă pentru untul la pachet are o dimensiune SEE poate fi lăsată deschisă, întrucât o concluzie în acest sens nu este de natură să aibă un efect hotărâtor asupra evaluării concurențiale. |
5. Iaurturi cu valoare adăugată și caș
(19) |
În ceea ce privește piața de produse relevantă, există piețe separate pentru iaurtul cu valoare adăugată și caș, în funcție de canalul de distribuție. Posibilitatea de a se face o diferențiere între iaurtul cu valoare adăugată, pe de o parte și caș, pe de altă parte, o diferențiere între produse cu rol profilactic/tolerabile de către organism, precum și între produse de marcă proprie și produse cu marca fabricii, este lăsată deschisă întrucât nu afectează evaluarea concurențială. Având în vedere că Friesland Foods nu are activități în domeniul sănătății, iaurtul cu valoare adăugată și rol profilactic și cașul nu au mai făcut obiectul discuției. |
(20) |
În ceea ce privește piața geografică relevantă, aceasta are o dimensiune națională pe piața din amonte a iaurtului cu valoare adăugată și a cașului, pentru angrosiștii de pe segmentele externe ale pieței și o dimensiune mai mare decât teritoriul național pe piața din amonte a iaurtului cu valoare adăugată și a cașului, în cazul comerțului cu amănuntul. |
6. Băuturi lactate aromatizate
(21) |
O primă diferențiere a fost operată pe această piață între băuturile lactate aromatizate, proaspete și băuturile lactate aromatizate, conservate. |
(22) |
În ceea ce privește piața de produse relevantă, se face o diferențiere între piețele relevante de produse pentru băuturi lactate aromatizate, proaspete, cu rol profilactic și băuturi lactate aromatizate, proaspete, fără rol profilactic, care pot fi clasificate în continuare în piața livrării de produse cu marca fabricii și a produselor de marcă proprie, precum și în funcție de canalul de distribuție (comerțul cu amănuntul/segmentul extern al pieței). Având în vedere că tranzacția propusă nu ar produce o denaturare a concurenței efective pe piața băuturilor lactate aromatizate, proaspete, cu rol profilactic, iar piața produselor de marcă proprie nu ar fi afectată, evaluarea concurențială se axează pe piața băuturilor lactate aromatizate, proaspete, fără rol profilactic, cu marca fabricii. |
(23) |
În ceea ce privește băuturile lactate aromatizate, conservate, s-a stabilit că băuturile lactate cu aromă de ciocolată și băuturile lactate cu aromă de fructe aparțin unor piețe diferite de produse. Nu este necesar să se stabilească dacă aprovizionarea cu băuturi lactate conservate, cu marca fabricii sau de marcă proprie, aparține unor piețe diferite de produse. De asemenea, poate fi lăsată deschisă posibilitatea de a se opera o diferențiere, în funcție de canalul de distribuție, între comerțul cu amănuntul și segmentul extern al pieței. |
(24) |
În ceea ce privește piața geografică relevantă, aceasta are o dimensiune națională la nivelul pieței din amonte a băuturilor lactate aromatizate, proaspete, fără rol profilactic. În ceea ce privește băuturile lactate aromatizate conservate, s-a constatat că pe o piață care înglobează produse cu marca fabricii și produse de marcă proprie, dimensiunea pieței geografice este mai mare decât cea națională și înglobează Țările de Jos, Belgia și Germania. În cazul în care piața de produse situată în amonte este limitată la produsele cu marca fabricii, piețele respective au o dimensiune națională, întrucât mărcile diferă foarte mult de la o țară la alta. |
7. Deserturi proaspete din lapte
(25) |
În ceea ce privește piața de produse relevantă, se constată existența unor piețe relevante distincte pentru produse cum ar fi crema englezească custard, porridge și deserturile porționate, în ambalaj compact. În ceea ce privește crema englezească custard, nu este necesar să se facă o diferențiere între produse de marcă proprie și produse cu marca fabricii. Se poate lăsa deschisă posibilitatea de a se opera în continuare o diferențiere a pieței în funcție de canalul de distribuție, întrucât nu ar afecta evaluarea concurențială. |
(26) |
În ceea ce privește piața geografică relevantă, aceasta are o dimensiune națională în ceea ce privește piețele de cremă englezească custard și de porridge. |
8. Frișcă
(27) |
S-a constatat că piața de produse relevantă pentru frișcă ar trebui să fie divizată, în primul rând, în piețe separate pentru frișca lichidă și pentru frișca sub formă de spray. În ceea ce privește frișca lichidă, există deja o diferențiere între frișca lichidă lactată și nelactată și, în cadrul fiecărui segment, între frișca lichidă comercializată pe piața vânzării cu amănuntul, pe segmentul extern al pieței și prin canalul vânzărilor industriale. Piața pentru frișca lichidă lactată înglobează atât frișca cu conținut scăzut de grăsime, cât și cea cu un conținut ridicat de grăsime. În cadrul pieței pentru frișca lichidă lactată, se lasă deschisă diferențierea între frișca proaspătă și frișca în stare conservată, întrucât nu ar afecta evaluarea concurențială. În mod similar, problema privind diferența dintre frișca lichidă cu marca fabricii și cea de marcă proprie a fost lăsată deschisă, întrucât nu ar avea un impact asupra concluziei finale privind efectele tranzacției. În final, având în vedere că activitățile părților nu se suprapun pe piața pentru frișcă lichidă nelactată, evaluarea s-a axat pe frișca lichidă lactată. |
(28) |
În ceea ce privește frișca sub formă de spray, există două piețe relevante de produse: frișca lactată sub formă de spray comercializată pe piața vânzării cu amănuntul și frișca lactată sub formă de spray vândută clienților de pe segmentul extern al pieței. Piața vânzării cu amănuntul a produselor sub formă de spray include produsele cu marca fabricii și cele de marcă proprie, însă poate fi lăsată deschisă problema diferențierii între produse cu marca fabricii și produse de marcă proprie în cazul segmentului extern al pieței, întrucât nu ar afecta evaluarea concurențială. |
(29) |
Piața geografică relevantă pentru frișca lichidă lactată vândută pe segmentul extern al pieței, pe piața cu amănuntul și clienților industriali, precum și piața pentru frișcă sub formă de spray vândută pe piața cu amănuntul și clienților de pe segmentul extern al pieței depășesc hotarele naționale și înglobează cel puțin Țările de Jos, Belgia și Germania. |
9. Înălbitor lichid de cafea
(30) |
În ceea ce privește piața de produse relevantă, există piețe relevante separate de produse atât în ceea ce privește laptele pentru cafea, cât și frișca pentru cafea. În cazul acestor produse nu este necesar să se facă deosebirea între produse de marcă proprie și produse cu marca fabricii. De asemenea, ar trebui să se facă deosebirea, din punct de vedere al canalului de distribuție, între vânzarea cu amănuntul și vânzarea pe segmentul extern al pieței. |
(31) |
În ceea ce privește piața geografică relevantă, piețele geografice relevante de lapte pentru cafea și frișcă pentru cafea depășesc teritoriul național și înglobează Țările de Jos, Belgia și Germania. |
10. Emulsii-praf sub formă de spray
(32) |
În ceea ce privește piața de produse relevantă, emulsiile lichide și emulsiile praf sub formă de spray fac parte din piețe separate de produse. În plus, diferitele categorii de emulsii-praf sub formă de spray, cum ar fi cremele, spumele și topping-urile fac parte din piețe separate de produse. Având în vedere că întreprinderea Campina nu are drept obiect de activitate produsele concentrate grase și uleiurile nutritive încapsulate, iar Friesland Foods nu este prezentă pe segmentul stabilizatorilor pentru aluat, nu se ia în considerare o definire exactă a pieței de produse în cazul celor trei produse menționate. |
(33) |
În ceea ce privește piața geografică relevantă, piețele pentru creme, spume, topping-uri și stabilizatori pentru aluat au o dimensiune SEE. |
11. Lactoză
(34) |
În ceea ce privește piața de produse relevantă, lactoza de tip alimentar și lactoza farmaceutică formează două piețe relevante distincte de astfel de produse. În ceea ce privește lactoza farmaceutică, excipienți precum amidonul, Mannitolul și MCC nu sunt surse efective de aprovizionare alternativă pentru clienți și, prin urmare, nu pot fi o constrângere de natură concurențială. În plus, având în vedere că tranzacția nu ar crea probleme concurențiale pe piața lactozei farmaceutice sau pe eventualele piețe mai restrânse pentru lactoza de tip farmaceutic cu compresie pură sau lactoza de tip farmaceutic cu granulație umedă, se lasă deschisă posibilitatea diferențierii lor, în cazul în care ar trebui definite. În ultimă instanță, ar trebui să se definească o piață relevantă separată de astfel de produse în cazul lactozei sub formă de pudră inhalatorie (DPI). În categoria lactozei DPI, ar trebui să se definească o piață relevantă separată pentru lactoza DPI rafinată și pentru lactoza DPI cu un grad mai scăzut de rafinare. |
(35) |
În ceea ce privește piața geografică relevantă de lactoză de tip alimentar nu este necesar să se ajungă la o concluzie întrucât nu apar probleme concurențiale, indiferent de definiția dată pieței geografice relevante. În cazul lactozei farmaceutice și al lactozei DPI a fost lăsată deschisă posibilitatea definirii pieței geografice. Într-adevăr, pe piața internațională a lactozei de tip farmaceutic și a lactozei farmaceutice DPI, poziția entității combinate ar fi teoretic aceeași ca și pe piața SEE. Tranzacția nu ar denatura în mod semnificativ concurența efectivă pe piețele internaționale și pe piețele SEE de lactoză farmaceutică și lactoză DPI, oricare ar fi definiția exactă a domeniului geografic al piețelor. |
B. EVALUARE CONCURENȚIALĂ
1. Introducere
(36) |
A fost întreprinsă o investigație detaliată a structurii și funcționării piețelor de produse lactate vizate de concentrarea propusă. În urma acestei investigații, s-a constatat că tranzacția nu este de natură să producă o denaturare semnificativă a concurenței efective pe piețele pentru laptele conservat, produsele lactate organice proaspete de bază, untul în vrac și la pachet, frișca lichidă și frișca sub formă de spray, înălbitorii lichizi de cafea, emulsiile praf sub formă de spray, lactoza de tip alimentar, lactoza farmaceutică și lactoza DPI. |
(37) |
Concentrarea propusă ar produce o denaturare semnificativă a concurenței efective pe piața achiziționării laptelui crud, piața de produse lactate proaspete de bază, de brânzeturi, iaurt cu valoare adăugată și caș, băuturi lactate aromatizate proaspete, băuturi lactate conservate, cremă englezească custard și porridge. |
2. Achiziționarea laptelui crud
(38) |
În ceea ce privește achiziționarea laptelui crud, în urma concentrării ar fuziona două întreprinderi mari de achiziționare a laptelui crud din Țările de Jos, care ar controla aproximativ [70-80 %] din piață. |
(39) |
Problema concurențială nu se referă la faptul că entitatea rezultată în urma concentrării ar putea să-și exercite puterea de piață pe piața din amonte și să scadă prețurile laptelui achiziționat de la fermieri. Mai curând se poate întâmpla ca puterea de piață de care ar beneficia noul operator economic să permită acestuia să-și sporească profiturile suplimentare și, prin urmare, să plătească fermierilor prețuri majorate. În consecință, entitatea rezultată în urma concentrării ar fi în măsură să atragă mai mulți fermieri și să mențină și/sau să consolideze rețeaua sa de fermieri. Această situație ar spori barierele privind intrarea și/sau dezvoltarea pe piețele primare din aval de produse lactate, unde este necesar să existe concurență efectivă în ceea ce privește laptele crud olandez. |
3. Produse lactate proaspete
(40) |
Noțiunea de produse lactate proaspete include produsele lactate proaspete de bază (laptele proaspăt, zara proaspătă și iaurtul simplu), iaurtul cu valoare adăugată și cașul, băuturile lactate aromatizate proaspete, crema englezească custard proaspătă și porridge. |
(41) |
Tranzacția propusă ar denatura semnificativ concurența efectivă prin faptul că s-ar crea o poziție dominantă pe piața de lapte proaspăt, zară proaspătă și iaurt simplu din Țările de Jos și o parte semnificativă din piața comună, indiferent dacă piața respectivă ar trebui segmentată în continuare, în funcție de canalul de distribuție. Concluzia s-a bazat, printre altele, pe nivelul ridicat al cotei cumulate de piață a părților la tranzacție, pe faptul că erau considerate drept cei mai apropiați concurenți, pe dificultatea clienților de a opta pentru furnizori alternativi și pe dificultatea clienților de a extinde producția în cazul unei majorări a prețurilor. |
(42) |
Din aceleași motive prezentate anterior, concentrarea notificată ar denatura semnificativ concurența efectivă, întrucât s-ar crea o poziție dominantă pe piața de iaurt cu valoare adăugată și caș din Țările de Jos, livrate pe segmentul extern al pieței, și pe piața băuturilor lactate aromatizate proaspete fără rol profilactic, cu marca fabricii, din Țările de Jos, separate, în funcție de canalul de distribuție, în piața vânzărilor cu amănuntul și segmentul extern al pieței. |
(43) |
Pe piața deserturilor proaspete, concentrarea notificată ar fi de natură să denatureze semnificativ concurența efectivă pe (i) piața pentru cremă englezească custard proaspătă din Țările de Jos și (ii) piața pentru porridge din Țările de Jos, care constituie o parte importantă din piața comună, indiferent dacă aceste piețe trebuie sau nu să fie segmentate în continuare în funcție de canalul de distribuție. De asemenea, în acest caz, concluzia s-a întemeiat, printre altele, pe poziția de piață a părților, pe faptul că erau considerate drept concurenții cei mai apropiați și, astfel, era dificil pentru clienți să opteze pentru furnizori alternativi. |
4. Brânzeturi de tip olandez
(44) |
Concentrarea ar produce o denaturare semnificativă a concurenței efective pe piețele de comercializare a brânzeturilor de tip olandez către angrosiștii specializați în brânzeturi (inclusiv pe segmentele mai mici în cazul brânzeturilor maturate, de tip Gouda, și brânzeturile cu perioadă de maturare de 15 zile), precum și către tipurile moderne de comerț cu amănuntul (inclusiv divizarea acestora în segmente mai mici în cazul brânzeturilor maturate și de tip Gouda), din Țările de Jos. Fiecare din aceste piețe reprezintă o parte semnificativă din piața comună. |
(45) |
În ceea ce privește vânzările către angrosiștii specializați în brânzeturi, această evaluare se întemeiază, printre altele, pe nivelul ridicat al cotelor de piață deținute de părți [40-70 %], concurența strânsă dintre părți, capacitățile limitate ale angrosiștilor specializați în brânzeturi de a opta pentru furnizori alternativi interni sau externi, perspectivele restrânse de intrare și dezvoltare în viitorul apropiat, precum și pe faptul că toți factorii de contracarare prezentați de către părți (de exemplu, diminuarea cererii și creșterea reimporturilor/vânzărilor de brânzeturi destinate inițial exporturilor în situația în care se majorează prețurile, presupusa dependență de capacitatea de depozitare și maturare existentă la nivelul angrosiștilor) sunt insuficiente pentru a împiedica părțile care fuzionează de a crește prețurile. |
(46) |
În ceea ce privește vânzările către tipurile moderne de comerț cu amănuntul, această evaluare se întemeiază, printre altele, pe nivelul ridicat al cotelor de piață deținute de părți [60-70 %], concurența strânsă dintre părți, nivelul redus al concurenței dintre părți și angrosiștii specializați în brânzeturi, posibilitățile limitate ale tipurilor moderne de comerț cu amănuntul de a opta pentru furnizori alternativi interni sau externi, perspectivele restrânse de intrare și dezvoltare în viitorul apropiat, precum și pe faptul că toți factorii de contracarare prezentați de către părți (de exemplu, puterea de cumpărare, creșterea reimporturilor/vânzărilor de brânzeturi destinate inițial exporturilor și utilizarea sporită a brânzeturilor fără crustă în situația în care se majorează prețurile) sunt insuficiente pentru a împiedica părțile care fuzionează de a majora prețurile. |
(47) |
Nu au fost identificate probleme concurențiale pe piețele de vânzare a brânzeturilor de tip olandez din marca Maasdam și a celor fără crustă (inclusiv pe segmentele mai înguste) către angrosiștii specializați în brânzeturi și către tipurile moderne de comerț cu amănuntul din Țările de Jos. |
5. Băuturi lactate conservate
(48) |
În ceea ce privește piața băuturilor lactate conservate, concentrarea notificată este de natură să denatureze semnificativ concurența efectivă pe piața băuturilor lactate conservate, cu aromă de ciocolată, cu marca fabricii, din Țările de Jos, piața băuturilor lactate conservate, cu aromă de fructe, cu marca fabricii, din Țările de Jos, piața băuturilor lactate conservate, cu aromă de ciocolată, cu marca fabricii, din Belgia, piața băuturilor lactate conservate, cu aromă de ciocolată, cu marca fabricii și de marcă proprie, din Țările de Jos, Belgia și Germania, precum și piața băuturilor lactate conservate, cu aromă de fructe, cu marca fabricii și de marcă proprie din Țările de Jos, Belgia și Germania, indiferent dacă aceste piețe trebuie sau nu să fie segmentate în continuare în funcție de canalul de distribuție. |
(49) |
Această concluzie se bazează pe constatarea că, printre altele, întreprinderile care fuzionează dețin mari cote de piață, sunt considerate drept cei mai apropiați concurenți și dețin mărci puternice. În plus, investigația de piață a arătat că este puțin probabil să se producă modificarea opțiunii clienților și o nouă intrare pe piață. |
6. Angajamentele prezentate de părțile notificatoare
(50) |
În vederea eliminării problemelor concurențiale identificate, rezultate din tranzacție, Campina și Friesland Foods au propus angajamente, în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul CE privind concentrările economice. Primul set de angajamente a fost prezentat la 28 octombrie 2008, completat la 5 noiembrie 2008, în vederea obținerii din partea Comisiei a acceptului privind tranzacția menționată. Pachetul de măsuri corective constă din cesionarea activităților privind produsele lactate proaspete, brânzeturile, băuturile lactate conservate, precum și accesul la laptele crud. |
(51) |
Ulterior, Comisia a realizat un test de piață pentru verificarea angajamentelor. Pe baza rezultatelor acestui prim test de piață, s-a constatat că era necesar să fie aduse îmbunătățiri semnificative. În consecință, la 19 noiembrie, părțile au prezentat un pachet revizuit de angajamente, care au abordat în mod corespunzător punctele slabe identificate în primul pachet de măsuri corective referitoare la cesionarea activităților privind produsele lactate proaspete și brânzeturile, precum și pachetul ca atare privind băuturile lactate conservate. Cu toate acestea, Comisia și-a exprimat în continuare preocuparea referitoare la faptul că absența accesului la laptele crud ar denatura în mod semnificativ concurența efectivă pe piețele din aval de produse lactate proaspete de bază și de brânzeturi de tip olandez din Țările de Jos, în general, și ar face neviabile activitățile cesionate de pe piața din aval, în special. Testarea de piață în legătură cu cel de al doilea pachet a confirmat că sunt necesare a fi aduse îmbunătățiri în această privință. |
(52) |
Ulterior, la 27 noiembrie 2008, părțile au prezentat un pachet final de angajamente. |
(53) |
Din perspectiva celor prezentate anterior, pachetul de angajamente include: |
(54) |
Toate activitățile din Țările de Jos ale întreprinderii Friesland Foods privind produsele lactate proaspete, care înglobează laptele proaspăt, zara proaspătă, iaurtul simplu, iaurtul cu valoare adăugată și cașul, crema englezească custard proaspătă, porridge, băuturile lactate aromatizate proaspete, frișca proaspătă și produsele lactate proaspete organice de bază (denumite în continuare „activități cesionate privind produsele lactate proaspete”). |
(55) |
O licență exclusivă, cu durata de 5 ani, care poate fi reînnoită, privind utilizarea mărcii Friesche Vlag în Țările de Jos pentru actualul portofoliu de produse proaspete FF, urmată de o perioadă sine die de interdicție a utilizării acestei mărci de fabrică. |
(56) |
În cesionare sunt incluse dreptul de proprietate asupra mărcii Melkunie — Campina și dreptul de proprietate asupra tuturor denumirilor submărcilor de fabrică Friesche Vlag și asupra tuturor mărcilor de fabrică specifice produselor proaspete FF (cu excepția mărcii de fabrică Friesche Vlag propriu-zise). |
(57) |
Cesionarea unității de producție Bleskensgraaf a întreprinderii Campina și separarea unei echipe comerciale și a altor angajați pentru cercetare-dezvoltare, planificarea și logistica, precum și sprijinul general acordat de divizia comercială a entității rezultate în urma concentrării (denumite în continuare „cesionarea activității în domeniul brânzeturilor”). |
(58) |
În cazul băuturilor lactate conservate, cesionarea mărcii de fabrică Choco Choco deținută de întreprinderea Campina în segmentul băuturilor cu aromă de ciocolată, precum și cesionarea mărcii de fabrică Yogho Yogho deținută în segmentul produselor cu aromă de fructe, din Țările de Jos. |
(59) |
Cesionarea activităților include, printre altele, toate activele corporale și necorporale (inclusiv drepturile de proprietate intelectuală), care fac parte din tranzacția curentă. În plus, sunt incluse toate licențele, permisele și autorizațiile emise de orice organizație guvernamentală, precum și toate contractele, contractele de închiriere, angajamentele și comenzile clienților, care fac parte din activitățile cesionate și, de asemenea, toate evidențele referitoare la clienți, creditare sau orice alte evidențe care aparțin activităților cesionate. În cesionare este inclus și personalul. |
(60) |
Există trei elemente al căror rol este de a asigura accesul la laptele crud pentru concurenții din aval, inclusiv pentru activitățile cesionate. În primul rând, există un contract tranzitoriu de aprovizionare, pe baza căruia se asigură aprovizionarea cu lapte crud a ambelor unități de producție. În cadrul acestui contract tranzitoriu de aprovizionare, activitățile cesionate se pot aproviziona cu lapte crud de la entitatea rezultată în urma concentrării, la „prețul garantat” (care este prețul pe care entitatea rezultată în urma concentrării îl garantează fermierilor săi), minus 1 %. |
(61) |
În al doilea rând, după terminarea perioadei prevăzute de contractul tranzitoriu de aprovizionare, se va înființa o fundație (Dutch Milk Fund, DMF), care să asigure accesul la laptele crud la un volum maxim de 1,2 miliarde kg. de lapte crud pe an. Acest lucru va avea la bază un sistem de drepturi de tragere pentru concurenții din aval. Activitatea cesionată din domeniul produselor lactate proaspete și cea din domeniul brânzeturilor vor beneficia de drepturi de tragere preferențiale, astfel cum sunt prevăzute în angajamentele îmbunătățite, adică până la volumul care reprezintă capacitatea totală de producție a acestor activități. De asemenea, prețul la laptele crud obținut prin acest aranjament va fi „prețul garantat”, minus 1 % în primii cinci ani. |
(62) |
Al treilea element vizează o modificare structurală. Sunt reduse barierele la ieșire pentru fermierii care aprovizionează entitatea rezultată în urma concentrării, astfel încât să se asigure (i) aprovizionarea cu lapte crud în mod independent față de entitatea rezultată în urma concentrării și (ii) capacitatea activităților cesionate de pe piața din aval de a adopta o soluție structurală pe termen lung pentru aprovizionarea cu lapte crud. Soluția este o plată de ieșire (plată de pornire) de 5 euro per 100 kg, ce urmează a fi plătiți oricărui membru care părăsește entitatea rezultată în urma concentrării, până în momentul în care membrii care contribuie cu un volum de lapte crud de 1,2 miliarde kg. părăsesc întreprinderea Friesland Campina. |
V. CONCLUZIE
(63) |
Din motivele menționate anterior, în decizie se concluzionează că tranzacția propusă nu va denatura semnificativ concurența efectivă pe piața comună sau pe un segment important al acesteia. |
(64) |
Prin urmare, concentrarea ar trebui declarată ca fiind compatibilă cu piața comună și cu funcționarea Acordului SEE, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) și cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) privind concentrările economice și cu articolul 57 din Acordul SEE. |