EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32022R2379
Regulation (EU) 2022/2379 of the European Parliament and of the Council of 23 November 2022 on statistics on agricultural input and output, amending Commission Regulation (EC) No 617/2008 and repealing Regulations (EC) No 1165/2008, (EC) No 543/2009 and (EC) No 1185/2009 of the European Parliament and of the Council and Council Directive 96/16/EC (Text with EEA relevance)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2379 (2022. gada 23. novembris) par statistiku par lauksaimniecības ielaidi un izlaidi un ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 617/2008 un atceļ Eiropa Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1165/2008, (EK) Nr. 543/2009 un (EK) Nr. 1185/2009 un Padomes Direktīvu 96/16/EK (Dokuments attiecas uz EEZ)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2379 (2022. gada 23. novembris) par statistiku par lauksaimniecības ielaidi un izlaidi un ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 617/2008 un atceļ Eiropa Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1165/2008, (EK) Nr. 543/2009 un (EK) Nr. 1185/2009 un Padomes Direktīvu 96/16/EK (Dokuments attiecas uz EEZ)
PE/37/2022/REV/1
OV L 315, 7.12.2022, p. 1–29
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
7.12.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 315/1 |
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2022/2379
(2022. gada 23. novembris)
par statistiku par lauksaimniecības ielaidi un izlaidi un ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 617/2008 un atceļ Eiropa Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1165/2008, (EK) Nr. 543/2009 un (EK) Nr. 1185/2009 un Padomes Direktīvu 96/16/EK
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),
tā kā:
(1) |
Pārredzama, visaptveroša un uzticama statistikas zināšanu bāze ir nepieciešama, lai izstrādātu, īstenotu, uzraudzītu, izvērtētu un pārskatītu ar lauksaimniecību saistītās Savienības rīcībpolitikas, jo īpaši kopējo lauksaimniecības politiku (“KLP”), tostarp lauku attīstības pasākumus, kā arī Savienības rīcībpolitikas, kas cita starpā saistītas ar vidi, pielāgošanos klimata pārmaiņām un šo pārmaiņu mazināšanu, zemes izmantošanu, reģioniem, sabiedrības veselību, pārtikas nekaitīgumu, augu aizsardzību, pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu, veterināro zāļu lietošanu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Turklāt šāda statistika var būt noderīga lauksaimniecības ietekmes uz apputeksnētājiem un būtiskiem augsnes organismiem uzraudzībai un novērtēšanai. |
(2) |
Statistikas datu vākšanai, jo īpaši attiecībā uz lauksaimniecības ielaidi un izlaidi, inter alia vajadzētu būt vērstai uz to, lai uz pierādījumiem balstītu lēmumu pieņemšanas procesu nodrošinātu ar atjauninātiem, ļoti kvalitatīviem un pieejamiem datiem, jo īpaši datiem, kas nepieciešami agrovides rādītāju izstrādei, un lai atbalstītu un izvērtētu Eiropas zaļā kursa progresu kopā ar saistīto stratēģiju “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģiju, Nulles piesārņojuma rīcības plānu, Rīcības plānu bioloģiskās ražošanas attīstībai Savienībā un turpmākās KLP reformas. Būtisks elements Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanā ir pārkārtošanās uz daudzfunkcionālu lauksaimniecību, kas spēj pietiekamā daudzumā saražot nekaitīgu pārtiku un vienlaikus nodrošināt videi labvēlīgu izlaidi. |
(3) |
Augstas kvalitātes saskaņoti, konsekventi un salīdzināmi statistikas dati ir svarīgi, lai novērtētu lauksaimniecības ielaides un izlaides stāvokli un tendences Savienībā nolūkā sniegt saturīgus un precīzus datus par lauksaimniecības ietekmi uz vidi un ekonomiku un par pārkārtošanos uz ilgtspējīgāku lauksaimniecības praksi. Savāktajiem datiem vajadzētu būt saistītiem arī ar tirgu darbību un pārtikas nodrošinājumu, lai pietiekamā daudzumā būtu pieejama kvalitatīva pārtika un lai varētu izvērtēt Savienības un valstu rīcībpolitiku ilgtspēju un rezultātus, tostarp ietekmi uz vidi, ekonomiku un sociālo jomu, kā arī jaunu uzņēmējdarbības modeļu attīstības ilgtspēju un ietekmi. Minētie dati cita starpā ietver statistiku par lauksaimniecības dzīvniekiem un gaļu, olu ražošanu un izmantošanu, kā arī piena un piena produktu ražošanu un izmantošanu. Svarīga ir arī statistika par laukaugu platību, ražu un produkciju, dārzeņiem, ilggadīgiem stādījumiem un zālājiem un preču bilancēm. Turklāt ir vajadzīga statistika par augu aizsardzības līdzekļu, mēslošanas līdzekļu un veterināro zāļu, jo īpaši barībā lietoto antibiotiku, pārdošanu un izmantošanu. |
(4) |
Lauksaimniecības statistikas starptautiska izvērtējuma rezultātā tika izstrādāta Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas globāla stratēģija lauksaimniecības un lauku statistikas uzlabošanai. Minēto globālo stratēģiju Apvienoto Nāciju Organizācijas Statistikas komiteja apstiprināja 2010. gadā. Attiecīgā gadījumā Eiropas lauksaimniecības statistikā būtu jāievēro minētās globālās stratēģijas ieteikumi. |
(5) |
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 223/2009 (2) izveidots tiesiskais regulējums Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, pamatojoties uz kopīgiem statistikas principiem. Minētajā regulā izklāstīti kvalitātes kritēriji un norādīts uz vajadzību mazināt slogu apsekojuma respondentiem un dot ieguldījumu vispārīgāka mērķa – administratīvā sloga samazināšanas – sasniegšanā. |
(6) |
Lauksaimniecības statistikas stratēģijā 2020. gadam un turpmākajam laikposmam, ko 2015. gada novembrī atbalstīja Eiropas Statistikas sistēmas komiteja (“ESSK”), paredzēts pieņemt divas pamatregulas, kas aptvertu visus Savienības tiesību aktos par lauksaimniecības statistiku ietvertos aspektus, izņemot ekonomikas pārskatus lauksaimniecībā (EPL). Šī regula ir viena no minētajām divām pamatregulām, un tai būtu jāpapildina jau pieņemtā pamatregula, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1091 (3). |
(7) |
Pašlaik Eiropas statistiku par lauksaimniecības ielaidi un izlaidi vāc, sagatavo un izplata, pamatojoties uz virkni tiesību aktu. Pašreizējais tiesiskais regulējums nenodrošina pienācīgu konsekvenci starp dažādām statistikas jomām un neveicina integrētu pieeju tādas lauksaimniecības statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, kuras mērķis ir aptvert lauksaimniecības ekonomiskos un vides aspektus. Ar šo regulu būtu jāaizstāj minētie tiesību akti, lai informācija būtu saskaņota un salīdzināma un nodrošinātu Eiropas lauksaimniecības statistikas konsekvenci un koordināciju, atvieglotu attiecīgo statistikas procesu integrāciju un racionalizāciju un nodrošinātu holistiskāku pieeju. Tāpēc ir jāatceļ minētie tiesību akti, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1165/2008 (4), (EK) Nr. 543/2009 (5) un (EK) Nr. 1185/2009 (6) un Padomes Direktīva 96/16/EK (7). Šajā regulā būtu jāiekļauj daudzie saistītie Eiropas Statistikas sistēmas (ESS) nolīgumi un neoficiālās vienošanās starp valstu statistikas iestādēm (VSI) un Komisiju (Eurostat) par datu nosūtīšanu, ja ir pierādījumi, ka dati atbilst lietotāju vajadzībām, saskaņotā metodika darbojas un dati ir pienācīgā kvalitātē. |
(8) |
ESS ir vākusi statistiku, kas prasīta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 617/2008 (8) un kas atbilst atsevišķiem, taču ne visiem tās kvalitātes standartiem. Šī statistika atbalsta Savienības un valstu rīcībpolitikas ilgākā termiņā, un tā būtu jāintegrē kā Eiropas statistika, lai nodrošinātu datu pieejamību un kvalitāti. Lai dalībvalstis datus neziņotu divreiz, būtu jāatceļ minētajā regulā noteiktās statistikas prasības. |
(9) |
Lielu daļu lauksaimniecības platības Savienības līmenī veido zālāji. Iepriekš šo platību kultivēšanu neuzskatīja par svarīgu, un tāpēc šie dati netika iekļauti augkopības kultūru statistikā. Tā kā klimata pārmaiņu dēļ zālāju un atgremotāju ietekme uz vidi ir kļuvusi nozīmīgāka, tagad ir vajadzīga statistika par zālāju audzēšanu, tostarp ganībām. |
(10) |
Eiropas lauksaimniecības statistikas vajadzībām būtu jāizvērtē, vai, neradot jaunus pienākumus un administratīvo slogu, ir iespējams daudz plašāk izmantot datus, kas jau savākti saskaņā ar KLP prasībām. |
(11) |
Lai informāciju par lauksaimniecības ielaidi un izlaidi saskaņotu un salīdzinātu ar informāciju par lauku saimniecību struktūru un lai turpinātu īstenot Lauksaimniecības statistikas stratēģiju 2020. gadam un turpmākajam laikposmam, ar šo regulu būtu jāpapildina Regula (ES) 2018/1091. |
(12) |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 138/2004 (9) neattiecas uz lauksaimniecības produktu cenu statistiku, taču būtu jānodrošina tās pieejamība un saskaņotība ar EPL. Tādēļ statistikai par lauksaimniecības ielaidi un izlaidi būtu jāaptver statistika par lauksaimniecības ielaides cenām, kas ir saskaņotas ar EPL. Lai varētu veikt EPL aprēķinus un sagatavot salīdzināmus cenu indeksus, lauksaimniecības izlaides cenu datiem vajadzētu būt pieejamiem dalībvalstīs. |
(13) |
Ņemot vērā Eiropas zaļo kursu, KLP un mērķi samazināt atkarību no pesticīdu lietošanas, ir svarīgi ik gadu sniegt ļoti kvalitatīvu statistiku par augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu saistībā ar vides, veselības un ekonomikas aspektiem. Tas, ka Savienības līmenī nav elektroniska reģistra, kurā apkopoti dati par augu aizsardzības līdzekļu profesionālu lietošanu un kuru varētu izmantot statistikas vajadzībām, ir būtisks šķērslis, kas liedz datus par augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu lauksaimniecībā vākt biežāk, proti, nevis reizi piecos gados, bet gan reizi gadā. Lai VSI dotu laiku sagatavoties turpmākai ikgadējai statistikas sagatavošanai par augu aizsardzības līdzekļu lietošanu, šajā regulā būtu jāparedz pārejas režīms. |
(14) |
Dati par pesticīdu laišanu tirgū un izmantošanu, kuri jāiesniedz saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/128/EK (10) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (11), būtu jāizmanto šīs regulas prasību nolūkos saskaņā ar attiecīgajiem minētās direktīvas un minētās regulas noteikumiem. Par augu aizsardzības līdzekļiem izplatītajos datos būtu jāiekļauj darbīgās vielas, kas laistas tirgū un lietotas lauksaimniecības darbībās, un attiecīgo vielu lietojums būtu jānorāda sadalījumā pa kultūraugu veidiem un tiem saistītajām apstrādātajām platībām. |
(15) |
Salīdzināma visu dalībvalstu statistika par lauksaimniecības ielaidi un izlaidi ir svarīga, lai noteiktu KPL attīstību un uzraudzītu KLP īstenošanu, izmantojot valstu stratēģiskos plānus attiecībā uz KLP devumu Eiropas zaļā kursa mērķrādītāju sasniegšanā. Tādēļ mainīgajiem lielumiem pēc iespējas būtu jāizmanto standarta klasifikācijas un kopīgas definīcijas. |
(16) |
Datu saskaņotība, salīdzināmība un savstarpēja izmantojamība un ziņošanas formāta vienveidība ir priekšnoteikums Eiropas lauksaimniecības statistikas sagatavošanai, jo īpaši attiecībā uz vākšanas, apstrādes un izplatīšanas procedūru efektivitāti un rezultātu kvalitāti. |
(17) |
Statistikas apkopošanai vajadzīgie dati būtu jāvāc tādā veidā, kas respondentiem, tostarp lauksaimniekiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un dalībvalstīm, pēc iespējas minimizē izmaksas un administratīvo slogu. Tādēļ ir jāapzina vajadzīgo datu avotu iespējamie īpašnieki un jānodrošina, ka minētos avotus var izmantot statistikai. |
(18) |
Nosūtāmās datu kopas aptver vairākas statistikas jomas. Lai saglabātu elastīgu pieeju, kas statistiku ļauj pielāgot, ja mainās datu prasības, pamatregulā būtu jāprecizē vienīgi jomas, temati un detalizētie temati un detalizētās datu kopas būtu jāprecizē ar īstenošanas aktiem. Detalizēto datu kopu vākšanai nevajadzētu radīt ievērojamas papildu izmaksas, kas respondentiem un dalībvalstīm uzliktu nesamērīgu un nepamatotu slogu. |
(19) |
Eiropas statistikā par lauksaimniecības ielaidi un izlaidi datu kopas mainīgais lielums var ietvert vairākus aspektus, piemēram, bioloģiskās lauksaimniecības un reģionālā līmeņa aspektu. Bioloģiskās lauksaimniecības aspekts attiecas uz ražošanu un produktiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/848 (12) noteiktajiem principiem. Reģionālā līmeņa aspekts būtu jānodrošina saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 (13). Lai datu sniegšana saskaņā ar šo regulu radītu mazāku slogu dalībvalstīm un lai zinātu iepriekš, kādi dati jāvāc, šīs regulas pielikumā būtu jānorāda detalizētie temati un piemērojamie aspekti. Regulas pielikumā būtu jāiekļauj vārds “piemēro” attiecībā uz detalizētiem tematiem, par kuriem jānorāda bioloģiskās lauksaimniecības vai reģionālā līmeņa aspekts, vai abi aspekti. |
(20) |
Bioloģiskā ražošana kļūst par arvien svarīgāku ilgtspējīgas lauksaimnieciskās ražošanas sistēmu rādītāju. Statistikas dati par bioloģisko ražošanu ir būtiski, lai uzraudzītu, kā tiek īstenots rīcības plāns bioloģiskās ražošanas attīstībai Savienībā. Tādēļ ir jānodrošina, ka pieejamā statistika par bioloģisko ražošanu, tostarp dati par sertificētām platībām vai platībām, kurās pāriet uz bioloģisko ražošanu, ir saskanīga ar citu lauksaimnieciskās ražošanas statistiku un tiek integrēta datu kopās. Minētajai bioloģiskās ražošanas statistikai vajadzētu būt saskaņotai arī ar administratīvajiem datiem, kas sagatavoti saskaņā ar Regulu (ES) 2018/848 un tai būtu tie jāizmanto. |
(21) |
Viens no visplašāk izmantotajiem agrovides rādītājiem ir augu barības vielu bruto bilance. Eurostat/ESAO kopējā metodikā tā ir aprakstīta kā aprēķinātā starpība starp kopējo barības vielu ienesi lauksaimniecības sistēmā, un no minētās lauksaimniecības sistēmas iznesto barības vielu daudzumu. Lai gan augu barības vielu bruto bilance ir svarīga, ne visas dalībvalstis brīvprātīgi iesniedz Komisijai (Eurostat) datus par to. Tāpēc ir būtiski, lai augu barības vielu bruto bilance tiktu iekļauta šajā regulā. |
(22) |
Veterinārās zāles ir nozīmīgs ielaides elements lauksaimniecībā. Ir svarīgi izvairīties no darba dublēšanās un optimāli izmantot pieejamo informāciju, kas ir izmantojama statistikas vajadzībām. Līdz ar to un nolūkā Savienības pilsoņiem un citām ieinteresētajām personām sniegt viegli pieejamu un noderīgu informāciju par veterināro zāļu pārdošanu un lietošanu, tostarp par antimikrobiālo zāļu lietošanu produktīvo dzīvnieku audzēšanā, Komisijai (Eurostat) attiecīgā pieejamā statistika būtu jāizplata saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/6 (14). Šajā ziņā starp Komisiju un attiecīgajām struktūrām, tostarp starptautiskā līmenī, būtu jānoslēdz atbilstīgi sadarbības nolīgumi par statistikas pasākumiem. |
(23) |
Biocīdi ir nozīmīgs ielaides elements lauksaimniecībā, piemēram, veterinārajā higiēnā un dzīvnieku barībā. Augu aizsardzības līdzekļos atļautās darbīgās vielas bieži izmanto biocīdos. Regulā (EK) Nr. 1185/2009 jau ir minēta vajadzība vākt statistiku par biocīdiem, lai īstenotu uz informāciju balstītas, zinātniski pamatotas rīcībpolitikas lauksaimniecības, vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma jomā. Ņemot vērā, ka joprojām tiek īstenota darba programma, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (15) paredz sistemātiski pārbaudīt visas biocīdos esošās darbīgās vielas, taču šajā saistībā darbs ir pabeigts tikai 35 % apmērā, pašlaik ir pāragri biocīdus iekļaut šīs regulas darbības jomā. Tiklīdz būs pabeigta biocīdos lietoto darbīgo vielu pārbaude, Komisijai būtu jāapsver iespēja paplašināt šīs regulas darbības jomu, lai iekļautu šādus produktus. |
(24) |
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 teritoriālās vienības būtu jānosaka saskaņā ar Statistiski teritoriālo vienību nomenklatūras (“NUTS”) klasifikāciju. Lai mazinātu slogu dalībvalstīm, prasībām iesniegt reģionālos datus nevajadzētu pārsniegt līdz šim Savienības tiesību aktos noteiktās prasības, ja vien nav ieviesti jauni reģionālie līmeņi. Līdz ar to būtu atbilstīgi atļaut Vācijai reģionālās statistikas datus sniegt tikai par NUTS 1 līmeņa teritoriālajām vienībām. |
(25) |
Vajadzētu būt iespējai vākt datus par ad hoc tematiem, kas saistīti ar lauksaimniecības ielaidi un izlaidi konkrētā laikā, lai regulāri savāktos datus papildinātu ar papildu datiem par tematiem, kuriem nepieciešama sīkāka informācija, par jaunām parādībām vai inovācijām. Tomēr vajadzība sniegt šādus papildu datus būtu pienācīgi jāpamato. |
(26) |
Lai samazinātu administratīvo slogu dalībvalstīm, būtu jāatļauj atbrīvojumi no konkrētām regulārām datu nosūtīšanām, ja dalībvalstu ieguldījums kopējos ES datos ir mazs vai ja konstatētā parādība ir nenozīmīga salīdzinājumā ar kopējo produkciju konkrētajā dalībvalstī. |
(27) |
Lai uzlabotu ESS statistikas sagatavošanas procesu efektivitāti un samazinātu respondentu administratīvo slogu, VSI un citām valsts iestādēm vajadzētu būt tiesībām ātri un bez maksas piekļūt visiem administratīvajiem datiem, kas vajadzīgi publiskiem mērķiem, un tos izmantot neatkarīgi no tā, vai tos glabā publiskas, daļēji publiskas vai privātas struktūras. Turklāt VSI un citām valsts iestādēm vajadzētu būt iespējai attiecīgos administratīvos datus integrēt statistikā, ciktāl tas nepieciešams, lai izstrādātu, sagatavotu un izplatītu Eiropas lauksaimniecības statistiku, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 17.a pantu. |
(28) |
Dalībvalstīm vai atbildīgajām valsts iestādēm būtu jācenšas pēc iespējas modernizēt datu vākšanas veidus. Būtu jāveicina digitālu risinājumu un zemes novērošanas rīku, piemēram, Savienības Zemes novērošanas programmas Copernicus un attālināto sensoru izmantošana. Lauksaimniecības datus aizvien biežāk ģenerē, izmantojot digitalizētas lauksaimniecības prakses, lauksaimniekam esot primārajam datu avotam. |
(29) |
Lai nodrošinātu elastīgumu un samazinātu administratīvo slogu respondentiem, VSI un citām valsts iestādēm, būtu jāļauj dalībvalstīm izmantot statistikas apsekojumus, administratīvos ierakstus un jebkādus citus avotus, metodes vai inovatīvas pieejas, tostarp zinātniski pamatotas un labi dokumentētas metodes, piemēram, imputāciju, novērtēšanu un modelēšanu. Vienmēr būtu jānodrošina uz šiem avotiem balstītās statistikas kvalitāte un jo īpaši precizitāte, savlaicīgums un salīdzināmība. |
(30) |
Regulā (EK) Nr. 223/2009 ir paredzēti noteikumi par datu nosūtīšanu no dalībvalstīm Komisijai (Eurostat) un par to izmantošanu, tostarp par konfidenciālu datu nosūtīšanu un aizsardzību. Ar pasākumiem, ko veic saskaņā ar šo regulu, jānodrošina, ka konfidenciālie dati tiek nosūtīti un izmantoti tikai statistiskiem mērķiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 21. un 22. pantu. |
(31) |
Regula (EK) Nr. 223/2009 nodrošina atsauces sistēmu Eiropas statistikai un prasa dalībvalstīm ievērot šajā regulā noteiktos statistikas principus un kvalitātes kritērijus. Kvalitātes ziņojumi ir būtiski Eiropas statistikas kvalitātes novērtēšanai, uzlabošanai un ziņošanai par kvalitāti. ESSK kā ESS standartu ziņošanai par kvalitāti ir apstiprinājusi vienoto integrēto metadatu struktūru, kas ar vienotiem standartiem un saskaņotām metodēm palīdz izpildīt minētās regulas 12. panta 3. punktā noteiktās statistikas kvalitātes prasības. Šādam ESS standartam jāpalīdz saskaņot kvalitātes nodrošināšanu un ziņošanu atbilstīgi šai regulai. |
(32) |
Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 Komisijai (Eurostat) būtu jāizplata savāktie dati un kvalitātes ziņojumi, kurus dalībvalstis nosūtījušas atbilstīgi šai regulai. |
(33) |
Saskaņā ar šīs regulas mērķiem un gadījumos, kad vajadzīgas jaunas datu prasības vai jāuzlabo datu kopas, uz kurām attiecas šī regula, Komisijai būtu jānovērtē to īstenojamība, vajadzības gadījumā uzsākot priekšizpēti un izmēģinājuma pētījumus. |
(34) |
Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu 2016. gadā tika veikts Lauksaimniecības statistikas stratēģijas 2020. gadam un turpmākajam laikposmam ietekmes novērtējums, lai panāktu, ka ar šo regulu izveidotā statistikas programma ļauj efektīvi sasniegt tās mērķus, un lai ņemtu vērā budžeta ierobežojumus. |
(35) |
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, sistemātiski sagatavot Eiropas statistiku par lauksaimniecības ielaidi un izlaidi Savienībā – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo nepieciešama koordinēta pieeja, bet konsekvences un salīdzināmības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
(36) |
Lai ņemtu vērā jaunas vajadzības pēc datiem, kas galvenokārt izriet no jaunākajām tendencēm lauksaimniecībā, pārskatītiem tiesību aktiem un mainīgām politikas prioritātēm, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu attiecībā uz šajā regulā uzskaitītos detalizētos tematu grozīšanu, lai grozītu nosūtīšanas biežumus, pārskata periodus un detalizēto tematu aspektu piemērojamību, un lai precizētu informāciju, kas dalībvalstīm ad hoc kārtībā jāsniedz ad hoc datu vākšanas nolūkos, kā noteikts šajā regulā. Pieņemot šādus deleģētos aktus, Komisijai būtu jāņem vērā tādi aspekti kā izmaksas un administratīvais slogs respondentiem un dalībvalstīm. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (16). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
(37) |
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai, lai precizētu aptvēruma prasības, datu kopas, kas saistītas ar pielikumā uzskaitītajiem tematiem un detalizētajiem tematiem, un sniedzamo datu tehniskos elementus, noteiktu mainīgo lielumu sarakstus un aprakstus un citus praktiskus pasākumus ad hoc datu vākšanai, sīkāk precizētu datu kopu katras nosūtīšanas biežumu, noteiktu datu nosūtīšanas termiņus un attiecīgos nosūtīšanas biežumus, mainīgos lielumus un attiecīgās robežvērtības, uz kuru pamata dalībvalstis var atbrīvot no konkrētu datu nosūtīšanas, sīkāk precizētu pārskata periodus, noteiktu praktiskos pasākumus kvalitātes ziņojumiem un to saturu, precizētu aptvēruma prasības attiecībā uz pārejas režīmu, ko piemēro detalizētā temata “Augu aizsardzības līdzekļu izmantošana lauksaimniecībā” datiem un piešķirtu atkāpes dalībvalstīm. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (17). Izmantojot minētās pilnvaras, Komisijai būtu jāņem vērā tādi aspekti kā izmaksas un administratīvais slogs respondentiem un dalībvalstīm. |
(38) |
Ja šīs regulas īstenošanai vajadzētu būtiski pielāgot dalībvalsts statistikas sistēmu, Komisijai būtu jāvar pienācīgi pamatotos gadījumos un uz ierobežotu laiku piešķirt attiecīgajai dalībvalstij atkāpes. Šādi būtiski pielāgojumi var būt vajadzīgi jo īpaši, ja ir jāpielāgo datu vākšanas sistēmas, lai iekļautu jaunās datu prasības, tostarp piekļuvi administratīvajiem avotiem un citiem atbilstošiem avotiem. |
(39) |
Lai atbalstītu šīs regulas īstenošanu, finansējums būtu jāprasa gan no dalībvalstīm, gan no Savienības. Tāpēc būtu jāparedz Savienības finansiālais ieguldījums dotāciju veidā. |
(40) |
Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, visā izdevumu ciklā piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu novēršanu, konstatēšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un – vajadzības gadījumā – administratīvus un finansiālus sodus. |
(41) |
Šī regula būtu jāpiemēro, neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/4/EK (18) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1367/2006 (19) un (EK) Nr. 1049/2001 (20), un ievērojot statistiskas konfidencialitāti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009. |
(42) |
Būtu jāpastiprina iestāžu sadarbība un koordinācija ESS ietvaros, lai nodrošinātu saskaņā ar LESD 338. panta 2. punktā noteiktajiem principiem sagatavotās Eiropas lauksaimniecības statistikas saskaņotību un salīdzināmību. Datus vāc arī citas Savienības struktūras, kas nav minētas šajā regulā, un citas organizācijas. Tāpēc būtu jāpastiprina sadarbība starp šādām struktūrām un organizācijām un ESS darbā iesaistītām organizācijām, lai izmantotu sinerģijas sniegtās priekšrocības. |
(43) |
Ir notikusi apspriešanās ar ESS komiteju, |
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu izveido integrētu regulējumu agregētajai Eiropas statistikai attiecībā uz lauksaimniecisko darbību ielaidi un izlaidi, kā arī šādas izlaides starpizlietojumu lauksaimniecībā, un tās vākšanu un apstrādi.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro attiecīgi Regulas (ES) 2018/1091 2. panta a), b), d) un e) punktā noteiktās definīcijas “lauku saimniecība”, “kopienas zemes lauksaimniecības vienība”, “lauksaimniecības dzīvnieku vienība” un “izmantotā lauksaimniecībā izmantojamā zeme”.
Papildus piemēro šādas definīcijas:
1) |
“lauksaimnieciska darbība” ir ekonomiskas darbības, kuras lauksaimniecībā veic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1893/2006 (21) un kuras ietilpst grupu A.01.1, A.01.2, A.01.3, A.01.4, A.01.5 darbības jomās vai grupas A.01.6 darbības jomā “lauksaimniecībā izmantojamās zemes uzturēšana labā lauksaimniecības un vides stāvoklī” Savienības ekonomiskajā teritorijā, un kuras veic kā primārās vai sekundārās darbības; attiecībā uz A.01.49. klases darbībām ir iekļautas tikai darbības “Daļēji pieradinātu un citu dzīvu dzīvnieku audzēšana un pavairošana”, izņemot kukaiņu audzēšanu, un “Biškopība un medus un bišu vaska ražošana”; |
2) |
“piensaimniecības uzņēmums” ir uzņēmums vai lauku saimniecība, kas iepērk pienu vai dažos gadījumos piena produktus, lai tos pārveidotu par piena produktiem; tas ietver arī uzņēmumus, kas savāc pienu vai krējumu ar mērķi visu vai daļu no tā bez pārstrādes nodot citiem piensaimniecības uzņēmumiem; |
3) |
“kautuve” ir oficiāli reģistrēts un apstiprināts uzņēmums tādu dzīvnieku kaušanai un apstrādei, kuru gaļa paredzēta lietošanai pārtikā; |
4) |
“inkubators” ir uzņēmums olu ievietošanai inkubatorā, perēšanai un cāļu ieguvei; |
5) |
“novērojamā vienība” ir identificējama vienība, par kuru iespējams iegūt datus; |
6) |
“joma” ir viena vai vairākas datu kopas, kas attiecas uz konkrētiem tematiem; |
7) |
“temats” ir par novērojamām vienībām vācamās informācijas saturs; katrs temats aptver vienu vai vairākus detalizētus tematus; |
8) |
“detalizēts temats” ir par novērojamām vienībām vācamās informācijas detalizētais saturs, kas attiecas uz kādu tematu; katrs detalizētais temats aptver vienu vai vairākus mainīgos lielumus; |
9) |
“augu aizsardzības līdzekļi” ir līdzekļi tādā veidā, kādā tos piegādā lietotājam, un kuri sastāv no Regulas (EK) Nr. 1107/2009 2. panta 2. punktā minētajām darbīgajām vielām vai satur tās, aizsargvielas, kā izklāstīts minētās regulas 2. panta 3. punkta a) apakšpunktā, vai sinerģisti, kā izklāstīts minētās regulas 2. panta 3. punkta b) apakšpunktā, un kuri paredzēti kādam no minētās regulas 2. panta 1. punktā aprakstītajiem lietojumiem; |
10) |
“datu kopa” ir viens vai vairāki agregēti mainīgie lielumi, kas sakārtoti strukturētā veidā; |
11) |
“mainīgais lielums” ir novērojamās vienības raksturlielums, kas var uzrādīt vairāk nekā vienu vērtību no vērtību kopas; |
12) |
“iepriekš pārbaudīti dati” ir dati, ko dalībvalstis ir pārbaudījušas, pamatojoties uz saskaņotiem kopīgiem validācijas noteikumiem, ja tādi ir pieejami; |
13) |
“ad hoc dati” ir dati, kas lietotājus konkrētā brīdī īpaši interesē, bet kas nav iekļauti tradicionālajās datu kopās; |
14) |
“administratīvie dati” ir dati, kurus ir radījis ar statistiku nesaistīts avots, parasti – publisko vai privāto tiesību subjekts, un kuru galvenais mērķis nav statistikas sniegšana; |
15) |
“metadati” ir informācija, kas ir vajadzīga, lai izmantotu un interpretētu statistiku, un kas strukturēti apraksta datus; |
16) |
“profesionālais lietotājs” ir jebkura persona, kas profesionālajā darbībā lieto augu aizsardzības līdzekļus, tostarp operatori, tehniķi, darba devēji un pašnodarbinātas personas, kas strādā lauksaimniecībā. |
3. pants
Statistikas kopas un novērojamās vienības
1. Aprakstāmo statistikas kopu veido tādas statistikas vienības kā lauku saimniecības, kopienas zemes lauksaimniecības vienības, uzņēmumi, kas piegādā ar lauksaimnieciskām darbībām saistītas preces un sniedz ar lauksaimnieciskām darbībām saistītus pakalpojumus vai pērk vai savāc no lauksaimnieciskām darbībām iegūtus produktus, un uzņēmumi, kas pārstrādā minētos lauksaimniecības produktus, jo īpaši inkubatori, piensaimniecības uzņēmumi un kautuves.
2. Statistikas ietvarā atspoguļojamās novērojamās vienības ir 1. punktā minētās statistikas vienības un atkarībā no ziņojamās statistikas šādas vienības:
a) |
zeme, ko izmanto lauksaimnieciskai darbībai; |
b) |
dzīvnieki, ko izmanto lauksaimnieciskai darbībai; |
c) |
nelauksaimniecības uzņēmumu veikts tādu produktu imports un eksports, kas iegūti no lauksaimnieciskām darbībām; |
d) |
ražošanas faktoru, preču un pakalpojumu darījumi un plūsmas uz lauksaimniecisko darbību un no tās. |
4. pants
Aptvēruma prasības
1. Statistika ir reprezentatīva attiecībā uz statistikas kopu, ko tā apraksta.
2. Attiecībā uz lopkopības produkcijas statistikas jomu, kas minēta 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā, dati aptver 95 % no katras dalībvalsts lauksaimniecības dzīvnieku vienībām un saistītajām darbībām vai izlaides.
3. Attiecībā uz augkopības produkcijas statistikas jomu, kas minēta 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā, dati aptver 95 % no katras dalībvalsts kopējās izmantotās lauksaimniecībā izmantojamās zemes (izņemot piemājas dārziņus) un saistītajiem produkcijas apjomiem.
4. Attiecībā uz tematu “Barības vielas lauksaimniecības mēslošanas līdzekļos”, kas minēts šīs regulas 5. panta 1. punkta d) apakšpunkta i) punktā, dati aptver mēslošanas līdzekļus, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1009 (22) 2. panta 1. punktā, un 95 % no katras dalībvalsts kopējās izmantotās lauksaimniecībā izmantojamās zemes (izņemot piemājas dārziņus) un saistītajiem produkcijas apjomiem.
5. Attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu statistikas jomu, kas minēta 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, aptvērums ir šāds:
a) |
attiecībā uz detalizēto tematu “Tirgū laistie augu aizsardzības līdzekļi”, kas minēts šīs regulas pielikumā, dati attiecas uz visiem tirgū laistajiem augu aizsardzības līdzekļiem, kā definēts Regulas (EK) Nr. 1107/2009 3. panta 9. punktā; |
b) |
attiecībā uz detalizēto tematu “Augu aizsardzības līdzekļu izmantošana lauksaimniecībā”, kas minēts šīs regulas pielikumā, dati aptver vismaz 85 % no apjoma, ko lauksaimnieciskā darbībā katrā dalībvalstī izmantojuši Direktīvas 2009/128/EK 3. panta 1. punktā definētie profesionālie lietotāji. Katras dalībvalsts dati attiecas uz kultūraugu sarakstu, kurā ir visām dalībvalstīm kopīga daļa. Minētā kopīgā daļa kopā ar ilggadīgajiem zālājiem aptver vismaz 75 % no kopējās izmantotās lauksaimniecībā izmantojamās zemes Savienības līmenī. Tiklīdz kļūst piemērojami Savienības tiesību akti, saskaņā ar kuriem profesionāliem augu aizsardzības līdzekļu lietotājiem ir pienākums valsts kompetentajām iestādēm elektroniskā formātā nosūtīt ierakstus par šādu līdzekļu izmantošanu, lietojumu aptvērums lauksaimnieciskajā darbībā palielinās līdz 95 %, sākot no pārskata gada, kas seko dienai, kurā minētie Savienības tiesību akti kļūst piemērojami. |
6. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, lai sīkāk precizētu šā panta 2., 3., 4. un 5. punktā minētās aptvēruma prasības. Ja minētās specifikācijas atjaunina, Komisija ņem vērā ekonomiskās un tehniskās tendences. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru ne vēlāk kā 12 mēnešus pirms attiecīgā pārskata gada sākuma.
5. pants
Regulāri sniedzamo datu prasības
1. Statistika, kas attiecas uz lauksaimniecisko darbību ielaidi un izlaidi, aptver šādas jomas un tematus:
a) |
lopkopības produkcijas statistika:
|
b) |
augkopības produkcijas statistika:
|
c) |
lauksaimniecības produktu cenu statistika:
|
d) |
statistika par barības vielām:
|
e) |
statistika par augu aizsardzības līdzekļiem:
|
2. Detalizētie temati, attiecīgie to nosūtīšanas biežumi un pārskata periodi, kā arī piemērojamie bioloģiskās lauksaimniecības un reģionālā līmeņa aspekti ir izklāstīti pielikumā.
3. Datus Komisijai (Eurostat) nosūta agregētu datu kopu veidā.
4. Datus par bioloģisko ražošanu un produktiem, kas atbilst Regulai (ES) 2018/848, integrē datu kopās.
5. Reģionālos datus sniedz NUTS 2. līmenī, kā definēts Regulā (EK) Nr. 1059/2003. Izņēmuma kārtā minētos datus par Vāciju var sniegt tikai NUTS 1 teritoriālo vienību līmenī.
6. Ja kāda mainīgā lieluma izplatība dalībvalstīs ir neliela vai nav vispār, konkrētā mainīgā lieluma vērtības var izslēgt no nosūtītajām datu kopām, ja attiecīgā dalībvalsts izslēgšanu ir pienācīgi pamatojusi Komisijai (Eurostat).
7. Dalībvalstis vāc attiecīgo cenu informāciju par lauksaimniecības ielaidi un izlaidi, tostarp par preču un pakalpojumu raksturlielumiem un svērumiem, salīdzināmu cenu indeksu apkopošanai un mainīgajiem lielumiem, kas vajadzīgi ekonomikas pārskatiem lauksaimniecībā, uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. 138/2004.
8. Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 17. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko nolūkā papildināt, svītrot vai mainīt groza detalizētos tematus, tostarp to aprakstu, kā izklāstīts pielikumā.
Īstenojot pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos deleģētos aktus, Komisija nodrošina, ka:
a) |
deleģētie akti ir pienācīgi pamatoti un nerada būtisku papildu slogu vai izmaksas dalībvalstīm vai respondentiem; |
b) |
piecu secīgu gadu laikā tiek grozīti ne vairāk kā četri detalizētie temati, no kuriem jauns ir tikai viens temats; |
c) |
vajadzības gadījumā tiek sākta 11. pantā paredzētā priekšizpēte, un tās rezultātus pienācīgi ņem vērā. |
9. Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 17. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko groza nosūtīšanas biežumus, pārskata periodus un detalizēto tematu aspektu piemērojamību, kā noteikts pielikumā.
Īstenojot pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos deleģētos aktus, Komisija nodrošina, ka:
a) |
deleģētie akti ir pienācīgi pamatoti un nerada būtisku papildu slogu vai izmaksas dalībvalstīm vai respondentiem; |
b) |
tiek sākta 11. pantā paredzētā priekšizpēte, un tās rezultātus pienācīgi ņem vērā. |
10. Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai definētu Komisijai (Eurostat) nosūtāmās datu kopas. Minētajos īstenošanas aktos attiecīgā gadījumā precizē šādus sniedzamo datu tehniskos elementus:
a) |
mainīgo lielumu sarakstu; |
b) |
mainīgo lielumu aprakstu, tostarp:
mainīgo lielumu uzskata par novērojamās vienības raksturlieluma un atbilstīgās mērvienības un viena no tās aspektiem kombināciju; |
c) |
novērojamās vienības; |
d) |
precizitātes prasības; |
e) |
metodiskos noteikumus; |
f) |
datu nosūtīšanas termiņus, ņemot vērā to valsts datu sagatavošanai vajadzīgo laiku, kuri atbilst Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. panta 1. punktā definētajiem kvalitātes kritērijiem, un vajadzību līdz minimumam samazināt administratīvo slogu un izmaksas dalībvalstīm un respondentiem; līdz 2030. gada 1. janvārim datu nosūtīšanas termiņus nemaina. Ja Komisija konstatē, ka datu nosūtīšanas termiņi ir jāmaina, tā sāk priekšizpēti, kā noteikts šīs regulas 11. pantā, un pienācīgi ņem vērā minētās priekšizpētes rezultātus. Ja datu nosūtīšanas termiņus maina, minētos termiņus nesaīsina vairāk kā par 20 % no to dienu skaita, kāds pārskata perioda beigas šķir no datu nosūtīšanas termiņa, kurš noteikts pirmajā īstenošanas aktā, kas pieņemts, ievērojot šo punktu, ja vien datu nosūtīšanas termiņa saīsināšana nav saistīta vienīgi ar inovatīvas pieejas ieviešanu vai jaunu digitālo datu avotu izmantošanu, piemēram, Zemes novērošanas vai tādu lielo datu izmantošanu, kas pieejami visās dalībvalstīs. |
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru vismaz 12 mēnešus pirms attiecīgā pārskata gada sākuma.
11. Ja Komisija ir pieņēmusi deleģēto aktu, ievērojot 8. vai 9. punktu, izņemot deleģēto aktu, ar ko groza bioloģisko aspektu, ar īstenošanas aktu, kas minēts 10. punktā, var piecu secīgu gadu laikposmā mainīt, aizstāt vai pievienot kopumā ne vairāk kā 90 mainīgos lielumus. Tomēr minēto maksimālo ierobežojumu nepiemēro mainīgajiem lielumiem, kas saistīti ar augu aizsardzības līdzekļu statistikas jomu.
12. Dalībvalstis nosūta iepriekš pārbaudītus datus un saistītos metadatus, izmantojot tehnisko formātu, ko katrai datu kopai precizējusi Komisija (Eurostat). Lai nosūtītu datus Komisijai (Eurostat), izmanto vienotā kontaktpunkta pakalpojumus.
6. pants
Ad hoc datu prasības
1. Komisija saskaņā ar 17. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko papildina šo regulu, precizējot informāciju, kas dalībvalstīm jāsniedz ad hoc kārtībā, ja šīs regulas darbības jomā papildu informācijas vākšana tiek uzskatīta par nepieciešamu papildu statistikas vajadzībām. Minētajos deleģētajos aktos precizē:
a) |
ar 5. pantā noteiktajām jomām saistītos tematus un detalizētos tematus, kas jānodrošina ad hoc datu vākšanā, un iemeslus, kāpēc šāda papildu statistika ir vajadzīga; |
b) |
pārskata periodus. |
2. Īstenojot pilnvaras pieņemt 1. punktā minētos deleģētos aktus, Komisija pamato vajadzību pēc datiem, novērtē vajadzīgo datu vākšanas iespējamību, izmantojot attiecīgo ekspertu ieguldījumu, un nodrošina, ka dalībvalstīm vai respondentiem netiek radīts būtisks papildu slogs vai izmaksas.
3. Komisija ir pilnvarota pieņemt 1. punktā minētos deleģētos aktus, sākot ar 2024. pārskata gadu un starp katru ad hoc datu vākšanu ievērojot vismaz divu gadu intervālu, sākot no pēdējā ad hoc datu vākšanā iegūto datu nosūtīšanas termiņa.
4. Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai sniegtu:
a) |
mainīgo lielumu sarakstu, nepārsniedzot 50 mainīgos lielumus; |
b) |
mainīgo lielumu aprakstu, tostarp visus turpmāk uzskaitītos elementus:
mainīgo lielumu uzskata par novērojamās vienības raksturlieluma un atbilstīgās mērvienības un viena no tās aspektiem kombināciju; |
c) |
precizitātes prasības; |
d) |
datu nosūtīšanas termiņus; |
e) |
novērojamās vienības; |
f) |
pārskata perioda aprakstu, kā noteikts 1. punktā minētajā deleģētajā aktā. |
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru vismaz 12 mēnešus pirms attiecīgā pārskata gada sākuma.
7. pants
Datu kopu nosūtīšanas biežums
1. Datu kopu nosūtīšanas biežums ir noteikts pielikumā. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, lai sīkāk precizētu katras nosūtīšanas biežumu.
2. Attiecībā uz iepriekš noteiktiem mainīgajiem lielumiem dalībvalsti var atbrīvot no pienākuma nosūtīt konkrētus datus biežumos, kas noteikti pielikumā, ja dalībvalsts ietekme uz minēto mainīgo lielumu ES kopsummu ir ierobežota.
Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar ko nosaka datu nosūtīšanas termiņus un attiecīgos nosūtīšanas biežumus, mainīgos lielumus un attiecīgās robežvērtības, uz kuru pamata var piemērot pirmo daļu. Minētās robežvērtības nosaka tā, lai to piemērošana informāciju par paredzamā atbilstošā mainīgā lieluma ES kopsummu nesamazinātu vairāk nekā par kā 5 %. Komisija (Eurostat) robežvērtības pārskata tā, lai tās atbilstu ES kopsummu tendencēm.
3. Attiecībā uz ražošanas statistiku dalībvalsti var atbrīvot no pienākuma nosūtīt konkrētus datus par iepriekš noteiktiem mainīgajiem lielumiem, ja mainīgā lieluma ietekme salīdzinājumā ar lauksaimniecisko ražošanu valsts vai reģionālā līmenī ir ierobežota. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, lai noteiktu minēto mainīgo lielumu robežvērtības.
4. Šā panta 1. 2. un 3. punktā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru vismaz 12 mēnešus pirms attiecīgā pārskata gada sākuma.
8. pants
Datu avoti un metodes
1. Lai iegūtu šajā regulā minēto statistiku saistībā ar lauksaimniecisko darbību ielaidi un izlaidi, dalībvalstis izmanto vienu vai vairākus no turpmāk minētajiem datu avotiem un metodēm ar noteikumu, ka dati ļauj sagatavot statistiku, kas atbilst 10. pantā noteiktajām kvalitātes prasībām:
a) |
statistikas apsekojumi vai citas statistikas datu vākšanas metodes; |
b) |
administratīvie datu avoti, kas precizēti šā panta 2. punktā; |
c) |
citi uz valsts tiesību aktiem balstīti administratīvo datu avoti, citi avoti, metodes vai inovatīvas pieejas, piemēram, digitāli rīki un attālināti sensori. |
2. Attiecībā uz šā panta 1. punkta b) apakšpunktu dalībvalstis var izmantot jebkādus datus no šādiem avotiem:
a) |
integrētā administrēšanas un kontroles sistēma, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/2116 (23), liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēma, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1760/2000 (24), atsevišķu turēto sauszemes dzīvnieku sugu identifikācijas un reģistrācijas sistēma, kas noteikta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (25), vīna dārzu reģistrs, kas izveidots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (26) 145. pantu, bioloģiskās lauksaimniecības reģistri, kas izveidoti saskaņā ar Regulu (ES) 2018/848 vai jebkuri citi attiecīgie administratīvie dati, kas ir pietiekami kvalitatīvi statistikas vajadzībām, kā izklāstīts šīs regulas 10. panta 3. punktā un kā definēts Savienības tiesību aktos; |
b) |
elektroniskā formātā glabāta informācija, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1107/2009 67. pantā; vai |
c) |
jebkuri citi attiecīgo administratīvo datu avoti, ja šādi dati ļauj sagatavot statistiku, kas atbilst šīs regulas 10. pantā noteiktajām kvalitātes prasībām. |
3. Dalībvalstis, kuras nolemj izmantot avotus, metodes vai inovatīvas pieejas, kas minētas 1. punkta c) apakšpunktā, gadā pirms pārskata gada, kurā tiks izmantots avots, metode vai inovatīva pieeja, informē Komisiju (Eurostat) un sniedz sīkas ziņas par iegūto datu kvalitāti.
4. Valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par šīs regulas izpildi, ir tiesības nekavējoties un bez maksas piekļūt datiem un izmantot datus, tostarp individuālos datus par uzņēmumiem un lauku saimniecībām, kas ietverti administratīvajos ierakstos, kuri saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 17.a pantu apkopoti to attiecīgajā valsts teritorijā. Valsts iestādes un administratīvo ierakstu īpašnieki izveido nepieciešamos sadarbības mehānismus šādai piekļuvei. Piekļuvi piešķir arī gadījumos, kad kompetentā iestāde tās vārdā veicamos uzdevumus ir deleģējusi privātām vai daļēji publiskām struktūrām.
9. pants
Pārskata periods
1. Saskaņā ar šo regulu savāktā informācija attiecas uz vienu pārskata periodu, kurš ir kopīgs visām dalībvalstīm un ar kuru atsaucas uz situāciju konkrētā laikposmā.
2. Pārskata periods katram detalizētajam tematam ir precizēts pielikumā. Pirmie pārskata periodi sākas 2025. kalendārajā gadā.
3. Attiecībā uz tematu “Lauksaimniecības produktu cenu indeksi”, kas minēts 5. panta 1. punkta c) apakšpunkta i) punktā, dalībvalstis reizi piecos gados pārskata indeksu bāzi un par bāzes gadiem izmanto gadus, kuri beidzas ar skaitli 0 vai 5.
4. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, lai sīkāk precizētu pārskata periodus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru vismaz 12 mēnešus pirms attiecīgā pārskata gada sākuma.
10. pants
Kvalitātes prasības un ziņošana par kvalitāti
1. Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu nosūtīto datu un metadatu kvalitāti.
2. Dalībvalstis nodrošina, ka dati, kas iegūti, izmantojot 8. pantā noteiktos avotus un metodes, sniedz precīzus novērtējumus par 3. pantā definēto statistikas kopu valsts līmenī un, ja vajadzīgs, reģionālā līmenī.
3. Šajā regulā piemēro Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. panta 1. punktā noteiktos kvalitātes kritērijus.
4. Komisija (Eurostat) pārredzami un pārbaudāmi novērtē tai nosūtīto datu un metadatu kvalitāti.
5. Šā panta 4. punkta nolūkiem katra dalībvalsts pirmo reizi līdz 2028. gada 30. jūnijam un pēc tam reizi trijos gados nosūta Komisijai (Eurostat) kvalitātes ziņojumu, kurā aprakstīti attiecīgajā laikposmā nosūtīto datu kopu statistikas procesi, tostarp jo īpaši:
a) |
metadatus, kas apraksta izmantoto metodiku un to, kā īstenotas tehniskās specifikācijas salīdzinājumā ar šajā regulā izklāstītajām specifikācijām; |
b) |
informāciju par atbilstību aptvēruma prasībām, kas aprakstītas 4. pantā, tostarp to izstrādi un atjaunināšanu. |
6. Atkāpjoties no šā panta 5. punkta, attiecībā uz tematu “Lauksaimniecības produktu cenu indeksi”, kas minēts 5. panta 1. punkta c) apakšpunkta i) punktā, kvalitātes ziņojumus nosūta reizi piecos gados kopā ar svērumiem un pārskatītās bāzes indeksiem, kā arī atbilstīgajiem atsevišķajiem metodiskajiem ziņojumiem. Kvalitātes ziņojumu par tematu “Lauksaimniecības produktu cenu indeksi” pirmo reizi nosūta ne agrāk kā 2028. gada 31. decembrī.
7. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar ko paredz praktiskus pasākumus attiecībā uz kvalitātes ziņojumiem un to saturu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, un tie nerada ievērojamu papildu slogu vai izmaksas dalībvalstīm.
8. Dalībvalstis vajadzības gadījumā sniedz Komisijai (Eurostat) visu attiecīgo informāciju vai ziņas par izmaiņām attiecībā uz šīs regulas īstenošanu, kas varētu būtiski ietekmēt nosūtīto datu kvalitāti.
9. Pēc Komisijas (Eurostat) pieprasījuma dalībvalstis sniedz papildu skaidrojumus, kas nepieciešami, lai novērtētu statistikas datu kvalitāti.
11. pants
Priekšizpēte un izmēģinājuma pētījumi
1. Saskaņā ar šīs regulas mērķiem un ja tiek konstatētas jaunas regulāri sniedzamu datu prasības vai vajadzība būtiski uzlabot pašreizējās regulāri sniedzamo datu prasības, Komisija (Eurostat) var sākt priekšizpēti, lai vajadzības gadījumā izvērtētu:
a) |
atbilstīgu jaunu datu avotu pieejamība un kvalitāti; |
b) |
jaunu statistikas paņēmienu izstrādi un īstenošanu; |
c) |
finansiālā ietekmi un slogu respondentiem. |
2. Katrā konkrētā priekšizpētē Komisija (Eurostat) novērtē, vai jauno statistiku var sagatavot, izmantojot informāciju, kas attiecīgajos administratīvajos avotos pieejama Savienības līmenī, un uzlabo pašreizējo datu izmantošanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 17.a pantu.
3. Konkrētas priekšizpētes ietvaros Komisija (Eurostat) vajadzības gadījumā var sākt izmēģinājuma pētījumus, kuri jāveic dalībvalstīm. Minēto izmēģinājuma pētījumu mērķis ir testēt, kā dalībvalstīs jaunās prasības īsteno ar dažādām statistikas sagatavošanas metodēm, īstenošanu veicot mazākā mērogā.
4. Komisija (Eurostat) sadarbībā ar dalībvalstu ekspertiem un datu kopu galvenajiem lietotājiem novērtē priekšizpētes rezultātus un attiecīgā gadījumā izmēģinājuma pētījumus, vajadzības gadījumā pievienojot priekšlikumus ieviest jaunas regulāri sniedzamu datu prasības vai uzlabojumus, kā minēts 1. punktā. Pēc minētā novērtējuma Komisija sagatavo ziņojumu par priekšizpētes un izmēģinājuma pētījumu rezultātiem. Minētos ziņojumus publisko.
5. Sagatavojot 5. panta 8. vai 9. punktā minēto deleģēto aktu, Komisija pienācīgi ņem vērā priekšizpētes un izmēģinājuma pētījumu rezultātus, jo īpaši to, vai jaunās datu prasības ir īstenojamas visās dalībvalstīs.
12. pants
Datu izplatīšana
1. Neskarot Regulu (EK) Nr. 1367/2006 un saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009, Komisija (Eurostat) tiešsaistē un bez maksas izplata datus, kas tai nosūtīti saskaņā ar šīs regulas 5. un 6. pantu.
2. Komisija (Eurostat), pilnībā ievērojot komerciālo un statistikas konfidencialitāti, par veterinārajām zālēm izplata agregētu statistiku, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā un izgūta no Regulas (ES) 2019/6 55. panta 2. punktā un 57. panta 2. punktā noteiktajiem datiem.
13. pants
Savienības ieguldījums
1. Šīs regulas īstenošanai Savienība no vienotā tirgus programmas, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/690 (27), un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (28) piešķir dotācijas Regulas (EK) Nr. 223/2009 5. panta 2. punktā minētajām VSI un citām valsts iestādēm šādiem mērķiem:
a) |
segt ad hoc datu vākšanas īstenošanas izmaksas; |
b) |
veidot spējas izmantot administratīvos avotus, lai apkopotu šajā regulā prasīto statistiku; |
c) |
veikt izlases veida apsekojumus, lai vāktu datus par augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu lauksaimniecībā 2026. pārskata gadā; |
d) |
izstrādāt metodiku un inovatīvas pieejas, tostarp digitāli balstītus risinājumus, lai datu vākšanas sistēmas pielāgotu šīs regulas prasībām; |
e) |
veikt 11. pantā minēto priekšizpēti un izmēģinājuma pētījumus; |
f) |
segt tādu metožu izstrādes un īstenošanas izmaksas, kuru mērķis ir saīsināt datu nosūtīšanas termiņus. |
2. Savienības finansiālais ieguldījums atbilstīgi šim pantam nepārsniedz 95 % no attiecināmajām izmaksām.
3. Savienības finansiālā ieguldījuma apmēru atbilstīgi šim pantam nosaka saskaņā ar vienotā tirgus programmas noteikumiem un ikgadējās budžeta procedūras ietvaros, ņemot vērā finansējuma pieejamību. Budžeta lēmējinstitūcija nosaka katram gadam pieejamās apropriācijas.
14. pants
Pārejas režīms attiecībā uz datiem par detalizēto tematu “Augu aizsardzības līdzekļu izmantošana lauksaimniecībā”
1. Attiecībā uz pielikumā minēto detalizētu tematu “Augu aizsardzības līdzekļu izmantošana lauksaimniecībā” 2025., 2026. un 2027. gadā piemēro šādus pārejas noteikumus:
a) |
atkāpjoties no 7. panta 1. punkta un 9. panta 2. punkta, datus par 2026. pārskata gadu nosūta tikai vienu reizi; |
b) |
atkāpjoties no 4. panta 5. punkta b) apakšpunkta, dati aptver visām dalībvalstīm kopīgu kultūraugu sarakstu, kurā sniegta informācija par augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu attiecīgo Savienības rīcībpolitiku atbalstam; kopīgais kultūraugu saraksts kopā ar ilggadīgajiem zālājiem aptver 75 % no kopējās izmantotās lauksaimniecībā izmantojamās zemes Savienības līmenī. |
Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai sīkāk precizētu šā punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minētās aptvēruma prasības. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru vismaz 12 mēnešus pirms pārskata gada sākuma.
2. Sākot no 2028. pārskata gada, ja nav tādu Savienības tiesību aktu, ar ko augu aizsardzības līdzekļu profesionāliem lietotājiem prasa šo līdzekļu izmantošanas datus glabāt elektroniskā formātā un kas ir piemērojami 12 mēnešus pirms tā pārskata gada sākuma, par kuru jānosūta dati, piemēro šādus noteikumus:
a) |
atkāpjoties no 7. panta 1. punkta, datus nosūta reizi divos gados; |
b) |
atkāpjoties no 4. panta 5. punkta b) apakšpunkta, turpina piemērot šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētos pārejas noteikumus. |
15. pants
Savienības finanšu interešu aizsardzība
1. Komisija veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finanšu intereses tiek aizsargātas ar krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu nelikumīgu darbību novēršanas pasākumiem, efektīvām pārbaudēm un, ja ir atklāti pārkāpumi, ar nepamatoti izmaksāto summu atgūšanas pasākumiem un attiecīgā gadījumā ar iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem administratīviem un finansiāliem sodiem.
2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, darbuzņēmējus un apakšuzņēmējus, kuri ir saņēmuši Savienības līdzekļus saskaņā ar šo regulu.
3. Saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas izklāstītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (29) un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (30), Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju nolīgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas finansēts saskaņā ar šo regulu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses.
4. Neskarot 1., 2. un 3. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, līgumos, dotāciju nolīgumos un dotāciju lēmumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, ietver noteikumus, ar kuriem nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras saskaņā ar to attiecīgajām kompetences jomām veikt šādas revīzijas un izmeklēšanu.
16. pants
Atkāpes
1. Ja šīs regulas vai īstenošanas pasākumu un deleģēto aktu, kas pieņemti saskaņā ar tiem, piemērošanas nolūkos kādas dalībvalsts statistikas sistēmā ir jāveic būtiski pielāgojumi, Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem piešķir atkāpes attiecīgajai dalībvalstij uz laiku, kas nepārsniedz trīs gadus. Atkāpi no 14. panta 1. punktā minētajiem pārejas noteikumiem nepiešķir attiecībā uz detalizēto tematu “Augu aizsardzības līdzekļu izmantošana lauksaimniecībā”.
Attiecīgā dalībvalsts trijos mēnešos pēc attiecīgā akta spēkā stāšanās dienas iesniedz Komisijai pienācīgi pamatotu pieprasījumu šādas atkāpes piešķiršanai, paskaidrojot, kādi būtiski pielāgojumi valsts statistikas sistēmās ir jāveic, un norādot, kādā termiņa tos varētu realizēt.
Jāpanāk, ka saskaņā ar šo pantu piešķirto atkāpju ietekme uz dalībvalstu datu salīdzināmību vai uz prasīto savlaicīgo un reprezentatīvo Eiropas agregēto datu aprēķināšanu ir minimāla. Piešķirot atkāpi, Komisija ņem vērā respondentiem un dalībvalstīm radīto slogu.
2. Šā panta 1. punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
17. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 5. panta 8. un 9. punktā un 6. panta 1. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2022. gada 27. decembra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 5. panta 8. un 9. punktā un 6. panta 1. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.
5. Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
6. Saskaņā ar 5. panta 8. un 9. punktu un 6. panta 1. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
18. pants
Ziņošana
Līdz 2029. gada 31. decembrim un pēc tam reizi piecos gados Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu.
19. pants
Komiteju procedūra
1. Komisijai palīdz Eiropas Statistikas sistēmas komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 223/2009. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
20. pants
Grozījumi Regulā (EK) Nr. 617/2008
Regulu (EK) Nr. 617/2008 groza šādi:
1) |
regulas 8. panta 3., 4 un 5. punktu svītro; |
2) |
regulas 11. pantu svītro; |
3) |
regulas III un IV pielikumu svītro. |
21. pants
Atcelšana
1. Regulas (EK) Nr. 1165/2008, (EK) Nr. 543/2009 un (EK) Nr. 1185/2009 un Direktīvu 96/16/EK atceļ no 2025. gada 1. janvāra, neskarot minētajos tiesību aktos noteiktos pienākumus nosūtīt datus un metadatus, tostarp kvalitātes ziņojumus, par pārskata periodiem, kuri pilnībā vai daļēji iekrīt laikposmā pirms minētā datuma.
2. Atsauces uz atceltajiem tiesību aktiem uzskata par atsaucēm uz šo regulu.
22. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2025. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2022. gada 23. novembrī
Eiropas Parlamenta vārdā –
priekšsēdētāja
R. METSOLA
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
M. BEK
(1) Eiropas Parlamenta 2022. gada 4. oktobra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2022. gada 8. novembra lēmums.
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts), par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1091 (2018. gada 18. jūlijs) par lauku saimniecību integrētu statistiku un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1166/2008 un (ES) Nr. 1337/2011 (OV L 200, 7.8.2018., 1. lpp.).
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1165/2008 (2008. gada 19. novembris) par statistiku lauksaimniecības dzīvnieku un gaļas jomā, ar kuru atceļ Padomes Direktīvu Nr. 93/23/EEK, 93/24/EEK un 93/25/EEK (OV L 321, 1.12.2008., 1. lpp.).
(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 543/2009 (2009. gada 18. jūnijs), kas attiecas uz statistiku par augkopības kultūrām un ar ko atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 837/90 un (EEK) Nr. 959/93 (OV L 167, 29.6.2009., 1. lpp.).
(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1185/2009 (2009. gada 25. novembris) attiecībā uz statistiku par pesticīdiem (OV L 324, 10.12.2009., 1. lpp.).
(7) Padomes Direktīva 96/16/EK (1996. gada 19. marts) par statistikas apsekojumiem attiecībā uz pienu un piena produktiem (OV L 78, 28.3.1996., 27. lpp.).
(8) Komisijas Regula (EK) Nr. 617/2008 (2008. gada 27. jūnijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz inkubējamo olu un mājputnu cāļu ražošanu un tirdzniecību (OV L 168, 28.6.2008., 5. lpp.).
(9) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 138/2004 (2003. gada 5. decembris) par ekonomikas pārskatiem Kopienas lauksaimniecībā (OV L 33, 5.2.2004., 1. lpp.).
(10) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/128/EK (2009. gada 21. oktobris), ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (OV L 309, 24.11.2009., 71. lpp.).
(11) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).
(12) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/848 (2018. gada 30. maijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 (OV L 150, 14.6.2018., 1. lpp.).
(13) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1059/2003 (2003. gada 26. maijs) par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.).
(14) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/6 (2018. gada 11. decembris) par veterinārajām zālēm un ar ko atceļ Direktīvu 2001/82/EK(OV L 4, 7.1.2019., 43. lpp.).
(15) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.).
(16) OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.
(17) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).
(18) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/4/EK (2003. gada 28. janvāris) par vides informācijas pieejamību sabiedrībai un par Padomes Direktīvas 90/313/EEK atcelšanu (OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.).
(19) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1367/2006 (2006. gada 6. septembris) par to, kā Savienības iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.).
(20) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).
(21) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1893/2006 (2006. gada 20. decembris), ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).
(22) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1009 (2019. gada 5. jūnijs), ar ko nosaka noteikumus par to, kā tirgū dara pieejamus ES mēslošanas līdzekļus, un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 2003/2003 (OV L 170, 25.6.2019., 1. lpp.).
(23) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/2116 (2021. gada 2. decembris) par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1306/2013 (OV L 435, 6.12.2021., 187. lpp.).
(24) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1760/2000 (2000. gada 17. jūlijs), ar ko izveido liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu un paredz liellopu gaļas un liellopu gaļas produktu marķēšanu, kā arī atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 820/97 (OV L 204, 11.8.2000., 1. lpp.).
(25) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.).
(26) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).
(27) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/690 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido iekšējā tirgus, uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspējas, augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības jomas un Eiropas statistikas programmu (vienotā tirgus programma) un atceļ Regulas (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014, un (ES) Nr. 652/2014 (OV L 153, 3.5.2021., 1. lpp.).
(28) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).
(29) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).
(30) Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).
PIELIKUMS
JOMAS, TEMATI UN DETALIZĒTI TEMATI UN NOSŪTĪŠANAS BIEŽUMI, PĀRSKATA PERIODI UN ASPEKTI KATRAM DETALIZĒTAJAM TEMATAM
a) Lopkopības produkcijas statistika
Temats |
Detalizēti temati |
Nosūtīšanas biežumi |
Pārskata periodi |
Aspekti |
|
Bioloģiskā lauksaimniecība |
Reģionālais līmenis |
||||
Lauksaimniecības dzīvnieki un gaļa |
Lauksaimniecības dzīvnieku skaits Dati aptver dzīvnieku skaitu, kāds dalībvalsts teritorijā lauku saimniecībās tiek turēts pārskata datumā vai vidēji pārskata periodā. |
Divas reizes gadā |
Datums maijā/jūnijā |
|
|
Datums novembrī/decembrī |
Piemēro |
Piemēro |
|||
Reizi gadā |
Datums novembrī/decembrī |
Piemēro |
Piemēro |
||
Gads |
Piemēro |
Piemēro |
|||
Trīs reizes desmit gados |
Gads |
|
|
||
Gaļas produkcija Dati aptver to dzīvnieku liemeņu kautmasu un skaitu, kas pārskata periodā nokauti dalībvalsts teritorijā, neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav nokauti kautuvēs, un kas ir derīgi lietošanai pārtikā. |
Reizi mēnesī |
Mēnesis |
|
|
|
Reizi gadā |
Gads |
Piemēro |
|
||
Dzīvnieku piegāde Dati aptver bruto iekšzemes produkcijas (GIP) prognozi, t. i., dzīvnieku skaitu, kādu no dalībvalsts lauku saimniecībām paredzēts piegādāt vai nu uz ārvalstīm, vai uz dalībvalsts kautuvēm. |
Divas reizes gadā |
Četri ceturkšņi |
|
|
|
Divas reizes gadā |
Trīs pusgadi |
|
|
||
Reizi gadā |
Divi pusgadi |
|
|
||
Olas un cāļi |
Pārtikas olas Dati aptver patēriņam paredzēto olu skaitu dalībvalsts lauku saimniecībās pārskata periodā. Minētās olas var būt piegādātas iepakošanas centriem, tieši pārdotas patērētājiem vai agropārtikas nozarei, patērētas lauku saimniecībā vai norakstītas pēc izvešanas no lauku saimniecības. |
Reizi gadā |
Gads |
Piemēro |
|
Trīs reizes desmit gados |
Gads |
Piemēro |
|
||
Inkubējamās olas un mājputnu cāļi Dati attiecas uz dalībvalsts inkubējamo olu skaitu un vairāk nekā 1 000 olu ietilpības inkubatoros izperēto cāļu skaitu pārskata periodā, kā arī uz attiecīgo dalībvalsti importēto vai no tās eksportēto cāļu skaitu. |
Reizi mēnesī |
Mēnesis |
|
|
|
Inkubatoru struktūra Dati aptver inkubatoru struktūru, ko raksturo inkubatoru skaits dalībvalstī un to jauda sadalījumā pa lieluma klasēm pārskata periodā. |
Reizi gadā |
Gads |
|
|
|
Piens un piena produkti |
Lauku saimniecībās ražotais un izmantotais piens Dati attiecas uz piena daudzumu, kas pārskata periodā iegūts no govīm, aitām, kazām un bifeļiem, un uz piena produktu daudzumu, kas dalībvalsts lauku saimniecībās izmantots tieši (nav piegādāts pienotavai dalībvalstī). |
Reizi gadā |
Gads |
Piemēro |
Piemēro |
Piena pieejamība piensaimniecības nozarē Dati aptver piena daudzumu, kādu pārskata periodā dalībvalsts piensaimniecības uzņēmumi savākuši no lauku saimniecībām neatkarīgi no tā, vai lauku saimniecības atrodas minētajā dalībvalstī vai ārpus tās teritorijas. Dati aptver arī piensaimniecības nozarei pieejamo piena un piena izejmateriālu daudzumu, piemēram, savāktā piena, importētā piena un piena izejmateriālu daudzumu, kā arī citus piena produktus, ko pārskata periodā dalībvalsts piensaimniecības uzņēmumi savākuši no lauku saimniecībām. |
Reizi gadā |
Gads |
Piemēro |
|
|
Piena un piena izejmateriālu izmantošana piensaimniecības nozarē un iegūtie produkti Dati aptver pilnpiena un vājpiena daudzumu, ko pārskata periodā dalībvalsts piensaimniecības uzņēmumi izmantojuši dažādu piena produktu pārstrādē, un attiecībā uz piena izejmateriāliem dati aptver pilnpiena un vājpiena ekvivalentu daudzumu. Minētos daudzumus var tieši izmērīt vai aplēst, pamatojoties uz piena tauku un piena olbaltumvielu saturu piena produktos (izlaide) vai piena tauku un piena olbaltumvielu saturu piena izejmateriālos (ielaide). |
Reizi gadā |
Gads |
Piemēro |
|
|
Govs piena ikmēneša izlietojums piensaimniecības nozarē Dati aptver piena produktu daudzumu (vai sviesta ekvivalenta daudzumu, ja uzskaita kopējo sviesta un citu dzelteno piena tauku produktu daudzumu), kas pārstrādāti no govs piena, ko pārskata periodā piensaimniecības uzņēmumi saražojuši dalībvalstī, un no datiem izslēdz piena izejmateriālus. |
Reizi mēnesī |
Mēnesis |
|
|
|
Piensaimniecības uzņēmumu struktūra Dati aptver piensaimniecības uzņēmumu skaitu dalībvalstī, kas pārskata gadā darbojas 31. decembrī, un datus klasificē pēc attiecīgo savākto, apstrādāto vai saražoto produktu daudzuma. |
Trīs reizes desmit gados |
Gads |
|
|
b) Augkopības produkcijas statistika
Temats |
Detalizēti temati |
Nosūtīšanas biežumi |
Pārskata periodi |
Aspekti |
|
Bioloģiskā lauksaimniecība |
Reģionālais līmenis |
||||
Kultūraugu platība un produkcija |
Laukaugi un ilggadīgie zālāji Dati aptver agrīnās aplēses un galīgo statistiku par platībām, audzēšanu un ražu attiecībā uz lauksaimniecības kultūraugiem un ilggadīgajiem zālājiem, ko dalībvalstu lauku saimniecībās ražas iegūšanai pārskata periodā audzē pārsvarā. |
Retāk nekā reizi gadā |
Gads |
|
|
Reizi gadā |
Gads |
Piemēro |
Piemēro |
||
Dārzkopība, izņemot ilggadīgos stādījumus Dati aptver agrīnās aplēses un galīgo statistiku par platībām, audzēšanu un ražu attiecībā uz dārzkopības kultūraugiem, ko dalībvalstu lauku saimniecībās audzē ražas iegūšanai pārskata periodā. |
Retāk nekā reizi gadā |
Gads |
|
|
|
Reizi gadā |
Gads |
Piemēro |
|
||
Ilggadīgie kultūraugi Dati aptver agrīnās aplēses un galīgo statistiku par platībām, audzēšanu un ražu attiecībā uz ilggadīgiem lauksaimniecības kultūraugiem, ko dalībvalstu lauku saimniecībās ražas iegūšanai pārskata periodā audzē pārsvarā. |
Retāk nekā reizi gadā |
Gads |
|
|
|
Reizi gadā |
Gads |
Piemēro |
Piemēro |
||
Augkopības produktu bilances |
Graudaugu bilances Dati aptver galveno graudaugu piegādes, izlietojumu un krājumus, kā arī pārstrādes pirmās pakāpes produktus, kas dalībvalstīs iegūti pārskata periodā. |
Reizi gadā |
Gads |
|
|
Eļļas augu sēklu bilances Dati aptver galveno eļļas augu sēklu piegādes, izlietojumu un krājumus dalībvalstīs pārskata periodā. |
Reizi gadā |
Gads |
|
|
|
Zālāji |
Zālāju apsaimniekošana Dati aptver pēc vecuma, platības un apsaimniekošanas klasificētus ilggadīgos un pagaidu zālājus dalībvalstīs pārskata periodā. |
Trīs reizes desmit gados |
Gads |
|
|
c) Lauksaimniecības produktu cenu statistika
Temats |
Detalizēti temati |
Nosūtīšanas biežumi |
Pārskata periodi |
Aspekti |
|
Bioloģiskā lauksaimniecība |
Reģionālais līmenis |
||||
Lauksaimniecības produktu cenu indeksi |
Agrīnie un galīgie indeksi Datos ietver lauksaimniecības cenu indeksus, kuri atspoguļo lauksaimniecības produktu un ielaides absolūto cenu izmaiņas dalībvalstī pārskata periodā salīdzinājumā ar bāzes gadu. |
Reizi ceturksnī |
Ceturksnis |
|
|
Reizi gadā |
Gads |
|
|
||
Svērumi un pārskatītās bāzes indeksi Dati, kas vajadzīgi agrīno un galīgo indeksu bāzes pārskatīšanai. |
Reizi piecos gados |
Ceturksnis |
|
|
|
Gads |
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
Absolūtās ielaides cenas |
Mēslošanas līdzekļi Datu kopa aptver mēslošanas līdzekļu vidējās iepirkuma cenas un attiecīgās valsts svēruma vērtības. |
Reizi gadā |
Gads |
|
|
Reizi piecos gados (1) |
Gads |
|
|
||
Barība Datu kopa aptver barības pirkšanas cenas un attiecīgās valsts svēruma vērtības. |
Reizi gadā |
Gads |
|
|
|
Reizi piecos gados (1) |
Gads |
|
|
||
Enerģija Datu kopa aptver lauksaimniecībā izmantoto energoproduktu pirkšanas cenas un attiecīgās valsts svēruma vērtības. |
Reizi gadā |
Gads |
|
|
|
Reizi piecos gados (1) |
Gads |
|
|
||
Lauksaimniecības zemes cenas un nomas maksas |
Lauksaimniecības zemes cenas Datu kopa aptver dalībvalsts darījumos pārskata periodā atspoguļoto lauksaimniecības zemes vidējo pārdošanas cenu. |
Reizi gadā |
Gads |
|
|
Lauksaimniecības zemes nomas maksas Datu kopa aptver lauksaimniecības zemes vidējo nomas maksu dalībvalstī pārskata periodā. |
Reizi gadā |
Gads |
|
|
d) Statistika par barības vielām
Temats |
Detalizēti temati |
Nosūtīšanas biežumi |
Pārskata periodi |
Aspekti |
|
Bioloģiskā lauksaimniecība |
Reģionālais līmenis |
||||
Barības vielas lauksaimniecības mēslošanas līdzekļos |
Neorganiskie mēslošanas līdzekļi lauksaimniecībai Dati aptver barības vielu daudzumu dalībvalsts lauksaimniecībā pārskata periodā izmantotajos neorganiskajos mēslošanas līdzekļos. |
Reizi gadā |
Gads |
|
|
Organiskie mēslošanas līdzekļi lauksaimniecībai Dati aptver pārskata periodā dalībvalsts lauksaimniecībā izmantotos organiskos mēslošanas līdzekļus (izņemot kūtsmēslus) un attiecīgos barības vielu satura koeficientus. |
Reizi trijos gados |
Gads |
|
|
|
Augu barības vielu bilances |
Kultūraugu un lopbarības barības vielu satura koeficienti Dati aptver barības vielu satura koeficientus, kas atspoguļo barības vielu vidējo daudzumu vienā kultūrauga ražas tonnā. |
Reizi piecos gados |
Gads |
|
|
Kultūraugu atlieku daudzumi un barības vielu satura koeficienti Dati aptver kultūraugu atlieku vidējos daudzumus gadā un attiecīgos barības vielu satura koeficientus. |
Reizi piecos gados |
Gads |
|
|
|
Bioloģiskās slāpekļa piesaistīšanas koeficienti Dati aptver bioloģiskās slāpekļa piesaistīšanas koeficientus attiecībā uz pākšaugiem un pākšaugu un zālaugu maisījumiem. |
Reizi piecos gados |
Gads |
|
|
|
Gaisā esošā slāpekļa nosēšanās augsnē koeficienti Dati aptver gaisā esošā slāpekļa nosēšanās augsnē koeficientus uz vienu lauksaimniecībā izmantotās zemes hektāru. |
Reizi piecos gados |
Gads |
|
|
|
Sēklu barības vielu satura koeficienti Dati aptver sēklu barības vielu satura koeficientus uz vienu stādījumu platības hektāru. |
Reizi piecos gados |
Gads |
|
|
|
Lauksaimniecības dzīvnieku izdalījumu barības vielu koeficienti Dati aptver lauksaimnieciskā darbībā izmantoto dzīvnieku izdalījumu barības vielu koeficientus. |
Reizi piecos gados |
Gads |
|
|
|
Lauksaimniecībā neizmantoto kūtsmēslu apjomi un barības vielu satura koeficienti Dati aptver neizmantoto kūtsmēslu vidējo apjomu gadā un attiecīgos barības vielu satura koeficientus. |
Reizi piecos gados |
Gads |
|
|
e) Statistika par augu aizsardzības līdzekļiem
Temats |
Detalizēti temati |
Nosūtīšanas biežumi |
Pārskata periodi |
Aspekti |
|
Bioloģiskā lauksaimniecība |
Reģionālais līmenis |
||||
Augu aizsardzības līdzekļi |
Tirgū laistie augu aizsardzības līdzekļi Dati aptver visas darbīgās vielas visos augu aizsardzības līdzekļos, kuri dalībvalstī laisti tirgū pārskata periodā, ietverot darbīgās vielas, kas laistas tirgū saskaņā ar paralēlas tirdzniecības atļauju un/vai ārkārtas atļaujām. |
Reizi gadā |
Gads |
|
|
Augu aizsardzības līdzekļu izmantošana lauksaimniecībā Dati aptver dalībvalsts lauku saimniecību kultūraugu platības, kuras apstrādātas ar augu aizsardzības līdzekļiem, un visu pārskata periodā izmantoto darbīgo vielu daudzumus, ietverot darbīgās vielas, kas izmantotas saskaņā ar ārkārtas atļauju. |
Reizi gadā |
Gads |
Piemēro |
|
(1) Tas attiecas uz attiecīgo valstu svēruma vērtību nosūtīšanas biežumu.