EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32022R2379
Regulation (EU) 2022/2379 of the European Parliament and of the Council of 23 November 2022 on statistics on agricultural input and output, amending Commission Regulation (EC) No 617/2008 and repealing Regulations (EC) No 1165/2008, (EC) No 543/2009 and (EC) No 1185/2009 of the European Parliament and of the Council and Council Directive 96/16/EC (Text with EEA relevance)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/2379, 23. november 2022, mis käsitleb põllumajanduse sisendite ja väljundite statistikat ning millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 617/2008 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 1165/2008, (EÜ) nr 543/2009 ja (EÜ) nr 1185/2009 ning nõukogu direktiiv 96/16/EÜ (EMPs kohaldatav tekst)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/2379, 23. november 2022, mis käsitleb põllumajanduse sisendite ja väljundite statistikat ning millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 617/2008 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 1165/2008, (EÜ) nr 543/2009 ja (EÜ) nr 1185/2009 ning nõukogu direktiiv 96/16/EÜ (EMPs kohaldatav tekst)
PE/37/2022/REV/1
ELT L 315, 7.12.2022, p. 1–29
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
7.12.2022 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 315/1 |
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2022/2379,
23. november 2022,
mis käsitleb põllumajanduse sisendite ja väljundite statistikat ning millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 617/2008 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 1165/2008, (EÜ) nr 543/2009 ja (EÜ) nr 1185/2009 ning nõukogu direktiiv 96/16/EÜ
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)
ning arvestades järgmist:
(1) |
Põllumajandusega seotud liidu poliitika, eelkõige ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP), sealhulgas maaelu arengu meetmete, ent samuti keskkonna, kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise, maakasutuse, piirkondade, rahvatervise, toiduohutuse, taimekaitse, pestitsiidide kestliku kasutamise, veterinaarravimite kasutamise ja ÜRO kestliku arengu eesmärkidega seotud liidu poliitika kavandamiseks, rakendamiseks, seireks, hindamiseks ja läbivaatamiseks on vaja läbipaistvat, terviklikku ja usaldusväärset statistilist teadmusbaasi. Selline statistika võib olla kasulik ka selleks, et seirata ja hinnata põllumajanduse mõju tolmeldajatele ja esmatähtsatele mullaorganismidele. |
(2) |
Statistiliste andmete, eeskätt põllumajanduse sisendeid ja väljundeid käsitlevate andmete kogumise eesmärk peaks muu hulgas olema pakkuda tõenditel põhineva otsustusprotsessi jaoks ajakohastatud, kvaliteetseid ja juurdepääsetavaid andmeid, eelkõige põllumajanduse keskkonnanäitajate arendamiseks vajalikke andmeid, ning toetada Euroopa rohelist kokkulepet ning sellega seotud strateegiat „Talust taldrikule“ ja elurikkuse strateegiat, nullsaaste tegevuskava ja liidu mahetootmise tegevuskava ning tulevasi ühise põllumajanduspoliitika reforme ja hinnata nende edusamme. Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisel on oluliseks teguriks üleminek mitmeotstarbelisele põllumajandusele, mis suudab toota piisavas koguses ohutut toitu, andes samal ajal keskkonna jaoks positiivseid tulemusi. |
(3) |
Kvaliteetsed ühtlustatud, sidusad ja võrreldavad statistilised andmed on olulised, et hinnata põllumajanduse sisendite ja väljundite olukorda ning nendega seotud suundumusi liidus, et esitada sisulisi ja täpseid andmeid põllumajanduse keskkonna- ja majandusliku mõju kohta ning kestlikumatele põllumajandustavadele ülemineku tempo kohta. Kogutud andmed peaksid olema seotud ka turgude toimimise ja toiduga kindlustatusega, et tagada juurdepääs piisavale ja kvaliteetsele toidule, samuti liidu ja liikmesriikide poliitika kestlikkuse ning keskkonna-, majandusliku ja sotsiaalse mõju ning tulemuslikkuse hindamisega, aga ka uute ärimudelite kestlikkuse ja nende arendamise mõju hindamisega. Nimetatud andmed hõlmavad muu hulgas statistikat elusloomade ja liha kohta, munade tootmist ja kasutamist ning piima ja piimatoodete tootmist ja kasutamist. Tähtis on ka statistika põllukultuuride, köögivilja, püsikultuuride ja rohumaade kasvupinna, saagikuse ja toodangu kohta ning saaduste bilansside kohta. Lisaks on vaja statistikat, mis käsitleb taimekaitsevahendite, väetiste ja veterinaarravimite, eelkõige loomasöödas sisalduvate antibiootikumide, müüki ja kasutamist. |
(4) |
Põllumajandusstatistika rahvusvahelise hindamise tulemusel koostati ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni üleilmne strateegia põllumajanduse ja maaelu arengu statistika parandamiseks. Selle üleilmse strateegia kiitis ÜRO statistikakomisjon heaks 2010. aastal. Euroopa põllumajandusstatistikas tuleks asjakohastel juhtudel lähtuda selle üleilmse strateegia soovitustest. |
(5) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 223/2009 (2) on loodud õigusraamistik Euroopa statistika arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks ühiste statistikaalaste põhimõtete alusel. Selles määruses on sätestatud kvaliteedikriteeriumid ning osutatud vajadusele minimeerida andmeesitajate vastamiskoormust ja aidata kaasa halduskoormuse vähendamise üldisema eesmärgi saavutamisele. |
(6) |
2020. aasta ja järgnevate aastate põllumajandusstatistika strateegias, mille Euroopa statistikasüsteemi komitee kiitis heaks 2015. aasta novembris, on ette nähtud võtta vastu kaks raammäärust, mis hõlmavad põllumajandusstatistikat käsitlevate liidu õigusaktide kõiki tahkusid peale põllumajanduse arvepidamise. Käesolev määrus on üks neist kahest raammäärusest ja see peaks täiendama juba vastu võetud raammäärust, nimelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1091 (3). |
(7) |
Euroopa põllumajanduse sisendite ja väljundite statistikat kogutakse, tehakse ja levitatakse praegu mitme õigusakti alusel. Kehtiv õigusraamistik ei taga nõuetekohast järjekindlust statistika eri valdkondades ega edenda tervikliku lähenemisviisi rakendamist niisuguse põllumajandusstatistika arendamisel, tegemisel ja levitamisel, mille eesmärk on hõlmata põllumajanduse majanduslikke ja keskkonnaalaseid aspekte. Käesolev määrus peaks need õigusaktid asendama, et saavutada teabe ühtlus ja võrreldavus, tagada Euroopa kogu põllumajandusstatistika järjekindlus ja koordineerimine, hõlbustada asjakohaste statistikaprotsesside integreerimist ja ühtlustamist ning võimaldada rakendada terviklikumat lähenemisviisi. Seepärast on vajalik need õigusaktid, nimelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 1165/2008, (4) (EÜ) nr 543/2009 (5) ja (EÜ) nr 1185/2009 (6) ning nõukogu direktiiv 96/16/EÜ, (7) kehtetuks tunnistada. Euroopa statistikasüsteemi arvukad seonduvad lepingud ja suulised kokkulepped riiklike statistikaametite ja komisjoni (Eurostat) vahel andmete edastamise kohta tuleks lõimida käesolevasse määrusesse, kui on tõendeid, et andmed vastavad kasutajate vajadustele, kokkulepitud metoodika toimib ja andmed on asjakohase kvaliteediga. |
(8) |
Komisjoni määruse (EÜ) nr 617/2008 (8) alusel nõutavat statistikat on kogutud Euroopa statistikasüsteemi raames, täites mõnda, kuid mitte kõiki selle kvaliteedistandardeid. See statistika, mis toetab pikemas plaanis liidu ja liikmesriikide poliitikat, tuleks integreerida Euroopa statistikasse, et tagada andmete kättesaadavus ja kvaliteet. Et vältida liikmesriikide topeltaruandlust, tuleks kõnealuse määruse kohased statistikanõuded välja jätta. |
(9) |
Suur osa põllumajandusmaast liidu tasandil on rohumaa. Rohumaasaadusi ei peetud varem oluliseks, mistõttu ei ole põllumajanduskultuuride statistika sisaldanud nende kohta mingeid andmeid. Kuna rohumaade ja mäletsejaliste mõju keskkonnale on muutunud kliimamuutuste tõttu olulisemaks, on nüüd vaja statistikat rohumaasaaduste, sealhulgas loomade karjatamise kohta. |
(10) |
Euroopa põllumajandusstatistika tegemise eesmärgil tuleks hinnata ühisest põllumajanduspoliitikast tulenevate kohustuste raames kogutud olemasolevate andmete võimalikult suures ulatuses kasutamise teostatavust, tekitamata uusi kohustusi ja halduskoormust. |
(11) |
Et tagada põllumajanduse sisendeid ja väljundeid käsitleva teabe ühtlustamine ja võrreldavus põllumajanduslike majapidamiste struktuuri käsitleva teabega ning rakendada edasi 2020. aasta ja järgnevate aastate põllumajandusstatistika strateegiat, peaks käesolev määrus täiendama määrust (EL) 2018/1091. |
(12) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 138/2004 (9) ei hõlma põllumajandushindade statistikat, kuid tuleks tagada selle statistika kättesaadavus ja kooskõla põllumajanduse arvepidamisega. Põllumajanduse sisendite ja väljundite statistika peaks seetõttu hõlmama statistikat põllumajanduse sisendite hindade kohta, mis on kooskõlas põllumajanduse arvepidamisega. Selleks et teha põllumajanduse arvepidamise arvutusi ja koostada võrreldavaid hinnaindekseid, peaksid liikmesriikides olema kättesaadavad andmed põllumajanduse väljundite hindade kohta. |
(13) |
Võttes arvesse Euroopa rohelist kokkulepet, ühist põllumajanduspoliitikat ja eesmärki vähendada pestitsiididest sõltuvust, on oluline esitada kord aastas kvaliteetset statistikat taimekaitsevahendite kasutamise kohta seoses keskkonna-, tervise- ja majandusalaste küsimustega. Asjaolu, et liidu tasandil ei ole taimekaitsevahendite professionaalse kasutamise kohta elektroonilisi andmeid, mida saaks kasutada statistilistel eesmärkidel, on suureks takistuseks sellele, et suurendada põllumajanduses kasutatavate taimekaitsevahendite kohta andmete kogumise sagedust korralt viie aasta järel ühele korrale aastas. Käesolevas määruses tuleks ette näha üleminekukord, et anda riiklikele statistikaametitele aega taimekaitsevahendite kasutamist käsitleva iga-aastase statistika pidevaks koostamiseks. |
(14) |
Pestitsiidide turulelaskmist ja kasutamist käsitlevaid andmeid, mis tuleb esitada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/128/EÜ (10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009, (11) tuleks kasutada nimetatud direktiivi ja määruse asjakohaste sätete kohaselt käesoleva määruse nõuete täitmiseks. Taimekaitsevahendite kohta levitatavad andmed peaksid hõlmama turule lastud ja põllumajanduslikes tegevustes kasutatavaid toimeaineid põllumajanduskultuuride ja nendega seotud töödeldud alade lõikes. |
(15) |
Kõikide liikmesriikide võrreldav statistika põllumajanduse sisendite ja väljundite kohta on oluline, et teha otsuseid ühise põllumajanduspoliitika arendamise kohta ja seirata ühise põllumajanduspoliitika rakendamist riiklike strateegiakavade raames, võttes arvesse ühise põllumajanduspoliitika panust Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisse. Seetõttu tuleks muutujate puhul kasutada võimaluste piires standardset liigitust ja ühiseid mõisteid. |
(16) |
Andmete sidusus, võrreldavus ja koostalitlusvõime ning aruandlusvormide ühtsus on liidu põllumajandusstatistika koostamise eeltingimused, eelkõige seoses andmete kogumise, töötlemise ja levitamise korra tõhususe ning tulemuste kvaliteediga. |
(17) |
Statistika koostamiseks vajalikud andmed tuleks koguda viisil, millega vähendatakse andmeesitajate, sealhulgas põllumajandustootjate, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning liikmesriikide kulusid ja halduskoormust. Seepärast tuleb kindlaks teha nõutavate andmete allikate võimalikud omanikud ja tagada, et neid allikaid saab kasutada statistika jaoks. |
(18) |
Edastatavad andmekogumid hõlmavad mitut statistikavaldkonda. Et säilitada paindlik lähenemisviis, mis võimaldab statistikat andme nõuete muutumise korral kohandada, tuleks alusmääruses määrata kindlaks üksnes valdkonnad, teemad ja alamteemad, samas kui üksikasjalikud andmekogumid tuleks sätestada rakendusaktides. Üksikasjalike andmekogumite kogumisega ei tohiks kaasneda märkimisväärseid lisakulusid, mis tekitavad andmeesitajatele ja liikmesriikidele ebaproportsionaalset ja põhjendamatut koormust. |
(19) |
Euroopa statistika andmekogumi muutuja põllumajanduse sisendite ja väljundite kohta võib hõlmata mitut mõõdet, näiteks mahepõllumajanduslikku ja piirkondlikku tasandi mõõdet. Mahepõllumajanduslik mõõde osutab tootmisele ja toodetele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/848 (12) sätestatud põhimõtetega. Piirkondliku tasandi mõõde tuleks esitada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1059/2003 (13). Selleks et vähendada liikmesriikide koormust andmete esitamisel käesoleva määruse alusel ja tagada prognoositavus selles osas, milliseid andmeid kogutakse, tuleks käesoleva määruse lisas täpsustada alamteemasid ja määrata kindlaks kohaldatavad mõõtmed. Lisas tuleks kasutusele võtta sõna „kohaldatav“ seoses selliste alamteemadega, mille puhul on nõutav mahepõllumajandusliku või piirkondliku tasandi mõõde või mõlemad. |
(20) |
Mahepõllumajanduslik tootmine kui kestlike põllumajanduslike tootmissüsteemide näitaja on muutumas üha tähtsamaks. Mahepõllumajanduslikku tootmist käsitlevad statistilised andmed on olulised, et seirata liidu mahetootmise tegevuskava edusamme. Seepärast tuleb tagada, et olemasolev mahepõllumajandusliku tootmise statistika, sealhulgas andmed sertifitseeritud või üleminekujärgus tootmispindade kohta, on kooskõlas muu põllumajandusliku tootmise statistikaga, integreerides need andmekogumitesse. Mahepõllumajandusliku tootmise statistika peaks olema sidus ka määruse (EL) 2018/848 alusel esitatavate haldusandmetega ja kasutama neid andmeid. |
(21) |
Üks kõige laialdasemalt kasutatavaid põllumajanduse keskkonnanäitajaid on toitainete kogubilanss. Eurostati/OECD ühises metoodikas kirjeldatakse seda kui põllumajandussüsteemi sisenevate toitainesisendite üldkoguse ja sellest põllumajandussüsteemist väljuvate toitaineväljundite koguse arvutuslik erinevus. Vaatamata selle olulisusele, ei esita kõik liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) vabatahtlikult andmeid toitainete kogubilansi kohta. Seetõttu on oluline, et käesolev määrus hõlmaks toitainete kogubilanssi. |
(22) |
Veterinaarravimid on põllumajanduse jaoks olulised sisendid. Oluline on vältida töö dubleerimist ning optimeerida niisuguse olemasoleva teabe kasutamist, mida on võimalik kasutada statistilistel eesmärkidel. Sellest tulenevalt ja selleks, et anda liidu kodanikele ja muudele sidusrühmadele kergesti juurdepääsetavat ja kasulikku teavet veterinaarravimite müügi ja kasutamise kohta, sealhulgas mikroobivastaste ravimite kasutamise kohta toiduloomadel, peaks komisjon (Eurostat) levitama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/6 (14) alusel kättesaadavat asjakohast statistikat. Sellega seoses tuleks komisjoni ja asjaomaste üksuste vahel, sealhulgas rahvusvahelisel tasandil, sõlmida asjakohased statistikaalast tegevust käsitlevad koostöölepingud. |
(23) |
Biotsiidid on põllumajanduses olulised sisendid, näiteks loomade hügieeni ja loomasööda valdkonnas. Biotsiidides kasutatakse sageli taimekaitsevahendites lubatud toimeaineid. Juba määruses (EÜ) nr 1185/2009 on tuvastatud vajadus koguda biotsiide käsitlevat statistikat teadliku teaduspõhise poliitika jaoks põllumajanduse, keskkonna, rahvatervise ja toiduohutuse valdkonnas. Biotsiidide lisamine käesoleva määruse kohaldamisalasse on veel ennatlik, arvestades asjaolu, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 (15) kohane tööprogramm, mille eesmärk on vaadata süstemaatiliselt läbi kõik olemasolevad biotsiidides sisalduvad toimeained, on veel pooleli, kus ainult 35 % sellega seotud tööst on lõpule viidud. Niipea kui biotsiidides kasutatavate toimeainete läbivaatamine on lõpule viidud, peaks komisjon kaaluma käesoleva määruse laiendamist, et hõlmata ka sellised tooted. |
(24) |
Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1059/2003 tuleks territoriaalüksused määratleda vastavalt ühisele statistiliste territoriaalüksuste liigitusele (NUTS). Selleks et liikmesriikide koormust piirata, ei tohiks piirkondlike andmetega seotud nõuded minna kaugemale varasemate liidu õigusaktidega kehtestatud nõuetest, välja arvatud juhul, kui vahepeal on tekkinud uued piirkondlikud tasandid. Sellest tulenevalt on asjakohane lubada Saksamaal esitada piirkondlikke statistilisi andmeid ainult NUTSi 1. tasandi territoriaalüksuste kohta. |
(25) |
Kindlaksmääratud ajal peaks olema võimalik koguda andmeid põllumajanduse sisendite ja väljunditega seotud sihtotstarbeliste teemade kohta, et lisada korrapäraselt kogutavatele andmetele täiendavaid andmeid niisuguste teemade ja esilekerkivate nähtuste või uuenduste kohta, mille kohta on vaja rohkem teavet. Vajadus selliste täiendavate andmete järele peaks siiski olema nõuetekohaselt põhjendatud. |
(26) |
Liikmesriikide halduskoormuse vähendamiseks tuleks võimaldada erandeid teatavast korrapärasest andmete edastamisest, kui liikmesriigi osa on asjaomaste andmete ELi kogustatistikas väike või kui vaadeldav nähtus on kõnealuse liikmesriigi kogutoodangu suhtes ebaoluline. |
(27) |
Et suurendada statistika tegemise protsesside tõhusust Euroopa statistikasüsteemi raames ja vähendada andmeesitajate halduskoormust, peaks riiklikel statistikaametitel ja muudel riiklikel asutustel olema õigus pääseda kiiresti ja tasuta juurde haldusandmetele, mis on vajalikud avalikuks otstarbeks, ning neid kasutada, olenemata sellest, kas need on avaliku sektori, avaliku sektori osalusega või erasektori organi valduses. Samuti peaks riiklikel statistikaametitel ja muudel riiklikel asutustel olema kooskõlas määruse (EÜ) nr 223/2009 artikliga 17a võimalik integreerida need haldusandmed statistikasse ulatuses, milles need on vajalikud Euroopa põllumajandusstatistika arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks. |
(28) |
Liikmesriigid või vastutavad riiklikud asutused peaksid püüdma võimalikult palju ajakohastada andmete kogumise viise. Sellega seoses tuleks edendada digilahenduste ning maaseire vahendite, näiteks liidu Maa seire programmi (Copernicuse programmi) ja kaugandurite kasutamist. Põllumajandusandmeid luuakse üha enam digitaalsete põllumajandustavade abil, mille raames jääb peamiseks andmete allikaks põllumajandustootja. |
(29) |
Selleks et tagada paindlikkus ning vähendada andmeesitajate, riiklike statistikaametite ja muude riiklike asutuste halduskoormust, peaks liikmesriikidel olema lubatud kasutada statistilisi uuringuid, haldusdokumente ning kõiki muid allikaid, meetodeid ja uuenduslikke lähenemisviise, kaasa arvatud teaduslikult põhjendatud ja põhjalikult dokumenteeritud meetodeid, nagu lünkade täitmine, hindamine ja modelleerimine. Alati tuleks tagada neil allikatel põhineva statistika kvaliteet ning eriti selle täpsus, ajakohasus ja võrreldavus. |
(30) |
Määrus (EÜ) nr 223/2009 sisaldab sätteid, mis käsitlevad andmete edastamist liikmesriikidelt komisjonile (Eurostatile) ja selliste andmete kasutamist, sealhulgas konfidentsiaalsete andmete edastamist ja kaitset. Käesoleva määruse kohaselt võetavate meetmete eesmärk on tagada, et konfidentsiaalsed andmed edastatakse ja neid kasutatakse üksnes statistilistel eesmärkidel kooskõlas määruse (EÜ) nr 223/2009 artiklitega 21 ja 22. |
(31) |
Määruses (EÜ) nr 223/2009 on sätestatud Euroopa statistika võrdlusraamistik ning nõutakse, et liikmesriigid järgiksid selles määruses kindlaks määratud statistikaalaseid põhimõtteid ja kvaliteedikriteeriume. Kvaliteediaruanded on olulised, et hinnata ja parandada Euroopa statistika kvaliteeti ning jagada selle kvaliteedi kohta teavet. Euroopa statistikasüsteemi komitee on heaks kiitnud ühtse integreeritud metaandmete struktuuri kui Euroopa statistikasüsteemi kvaliteediaruandluse standardi, aidates ühtsete standardite ja ühtlustatud meetodite kaudu täita kõnealuse määruse artikli 12 lõikes 3 sätestatud nõudeid statistika kvaliteedi kohta. See Euroopa statistikasüsteemi standard peaks aitama kaasa kvaliteedi tagamise ja aruandluse ühtlustamisele käesoleva määruse alusel. |
(32) |
Vastavalt määrusele (EÜ) nr 223/2009 peaks komisjon (Eurostat) levitama käesoleva määruse alusel liikmesriikide poolt kogutud andmeid ja edastatud kvaliteediaruandeid. |
(33) |
Kooskõlas käesoleva määruse eesmärkidega ja juhul, kui käesoleva määrusega hõlmatud andmekogumitele on vajalik kehtestada uued andmenõuded või kui neid andmekogumeid on vajalik täiustada, peaks komisjon hindama nende teostatavust, algatades vajaduse korral teostatavus- ja prooviuuringu. |
(34) |
Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega hinnati 2016. aastal 2020. aasta ja järgnevate aastate põllumajandusstatistika strateegia mõju, et keskenduda käesoleva määrusega kehtestatud statistikaprogrammis vajadusele tagada tulemuslikkus eesmärkide saavutamisel ning et võtta arvesse eelarvepiiranguid. |
(35) |
Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt teha liidus süstemaatiliselt Euroopa põllumajanduse sisendite ja väljundite statistikat, ei suuda liikmesriigid koordineeritud lähenemisviisi vajalikkuse tõttu piisavalt saavutada, küll aga saab seda järjekindluse ja võrreldavuse põhjustel paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
(36) |
Selleks et võtta arvesse uusi andmevajadusi, mis tulenevad peamiselt põllumajanduse uutest arengusuundumustest, õigusaktide läbivaatamisest ja poliitikaprioriteetide muutumisest, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesolevas määruses loetletud alamteemade muutmise ning alamteemade edastamissageduste, vaatlusperioodide ja mõõtmete kohaldatavuse muutmise kohta ning niisuguse teabe kindlaksmääramise kohta, mida liikmesriigid peavad esitatama ad hoc korras sihtotstarbeliste andmete kogumiseks, nagu on sätestatud käesolevas määruses. Niisuguste delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel peaks komisjon arvesse võtma selliseid aspekte nagu andmeesitajate ja liikmesriikide kulud ja halduskoormus. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (16) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
(37) |
Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et täpsustada katvusnõudeid, lisas loetletud teemade ja alamteemadega seotud andmekogumeid ning esitatavate andmete tehnilisi elemente, kehtestada sihtotstarbeliste andmete kogumiseks muutujate loetelud ja kirjeldused ning muu praktiline kord, täpsustada veelgi andmekogumite igat edastamissagedust, määrata kindlaks andmete edastamise tähtajad ja asjakohased edastamissagedused, muutujad ja asjakohased künnised, mille alusel võib liikmesriigile teha teatavate andmete saatmise nõudest erandi, ja täpsustada veelgi vaatlusperioode ning määrata kindlaks kvaliteediaruannete koostamise praktiline kord ja nende sisu, täpsustada katvusnõudeid seoses põllumajanduses taimekaitsevahendite kasutamise alamteemaga seotud andmete suhtes kohaldatava üleminekukorraga ja teha liikmesriikidele erandeid. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (17). Nende volituste teostamisel peaks komisjon arvesse võtma selliseid aspekte nagu andmeesitajate ja liikmesriikide kulud ja halduskoormus. |
(38) |
Kui liikmesriigi statistikasüsteemis tuleb teha käesoleva määruse rakendamiseks suuri kohandusi, peaks komisjonil olema nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võimalik teha asjaomasele liikmesriigile piiratud ajaks erandeid. Sellised suured kohandused võivad olla tingitud eelkõige vajadusest kohandada andmete kogumise süsteeme seoses uute andmenõuetega, sealhulgas juurdepääsuga haldusallikatele ja muudele asjakohastele allikatele. |
(39) |
Käesoleva määruse rakendamise toetamiseks tuleks nõuda rahalisi vahendeid nii liikmesriikidelt kui ka liidult. Seetõttu tuleks ette näha toetuse vormis liidu rahaline panus. |
(40) |
Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kaotatud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ning asjakohasel juhul haldus- ja rahalisi karistusi. |
(41) |
Käesolevat määrust tuleks kohaldada ilma, et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/4/EÜ (18) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EÜ) nr 1367/2006 (19) ja (EÜ) nr 1049/2001 (20) kohaldamist, ning kooskõlas statistilise konfidentsiaalsusega vastavalt määrusele (EÜ) nr 223/2009. |
(42) |
Tuleks tugevdada Euroopa statistikasüsteemi raames toimuvat ametiasutustevahelist koostööd ja koordineerimist, et tagada ELi toimimise lepingu artikli 338 lõikes 2 sätestatud põhimõtete kohaselt tehtava Euroopa põllumajandusstatistika sidusus ja võrreldavus. Andmeid koguvad ka liidu organid, millele käesolevas määruses osutatud ei ole, ning muud organisatsioonid. Seepärast tuleks tugevdada selliste organite ja organisatsioonide ning Euroopa statistikasüsteemi kaasatute koostööd, et kasutada ära koostoimet. |
(43) |
Euroopa statistikasüsteemi komiteega on konsulteeritud, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesoleva määrusega kehtestatakse integreeritud raamistik Euroopa koondstatistika jaoks, mis on seotud põllumajandusliku tegevuse sisendite ja väljunditega, selliste väljundite vahepealse kasutamisega põllumajanduses ning nende kogumise ja töötlemisega.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse asjakohaselt määruse (EL) 2018/1091 artikli 2 punktides a, b, d ja e sätestatud mõisteid „põllumajanduslik majapidamine“, „ühismaa põllumajandusüksus“, „loomühik“ ja „kasutatav põllumajandusmaa“.
Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) |
„põllumajanduslik tegevus“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1893/2006 (21) kohane põllumajanduses toimuv majandustegevus, mis kuulub gruppidesse A.01.1, A.01.2, A.01.3, A.01.4 või A.01.5, või gruppi A.01.6 kuuluv „põllumajandusmaa hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi säilitamine“, mis toimub liidu majandusterritooriumil kas põhi- või kõrvaltegevusena; klassi A.01.49 tegevusaladest kuuluvad siia ainult „poolkodustatud ja muude elusloomade kasvatamine“, kuid mitte putukakasvatus, ning „mesindus ning mee ja mesilasvaha tootmine“; |
2) |
„piimatöötlemisettevõte“ – ettevõte või põllumajanduslik majapidamine, mis ostab piimatoodete valmistamiseks piima või teatud juhtudel piimatooteid; see hõlmab ka ettevõtteid, mis koguvad piima või koort, et toimetada see töötlemata kujul täielikult või osaliselt teistele piimatöötlemisettevõtetele; |
3) |
„tapamaja“ – ametlikult registreeritud ja heaks kiidetud ettevõte, millel on luba selliste loomade tapmiseks ja korrastamiseks, kelle liha on ette nähtud inimtoiduks; |
4) |
„haudejaam“ – ettevõte, mis tegeleb munade hautamise ning tibude koorutamise ja tarnimisega; |
5) |
„vaatlusüksus“ – identifitseeritav üksus, mille kohta on võimalik koguda andmeid; |
6) |
„valdkond“ – üks või mitu andmekogumit, mis hõlmavad spetsiifilisi teemasid; |
7) |
„teema“ – vaatlusüksuste kohta kogutava teabe sisu, kusjuures iga teema hõlmab üht või mitut alamteemat; |
8) |
„alamteema“ – spetsiifilise teemaga seotud vaatlusüksuste kohta kogutava teabe üksikasjalik sisu, kusjuures iga alamteema hõlmab üht või mitut muutujat; |
9) |
„taimekaitsevahendid“ – kasutajale tarnitaval kujul tooted, mis koosnevad määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 2 lõikes 2 osutatud toimeainetest, nimetatud määruse artikli 2 lõike 3 punktis a osutatud taimekaitseainetest või artikli 2 lõike 3 punktis b osutatud sünergistidest või sisaldavad neid aineid ning on ette nähtud üheks nimetatud määruse artikli 2 lõikes 1 kirjeldatud kasutusalaks; |
10) |
„andmekogum“ – üks või mitu koondmuutujat, mis on esitatud struktureeritud kujul; |
11) |
„muutuja“ – vaatlusüksuse tunnus, millel võib olla rohkem kui üks väärtus teatavast väärtuste kogumist; |
12) |
„eelkontrollitud andmed“ – andmed, mida liikmesriigid on kontrollinud kokkulepitud ühiste valideerimisreeglite alusel, kui need on olemas; |
13) |
„sihtotstarbelised andmed“ – kasutajatele teataval ajahetkel erilist huvi pakkuvad andmed, mis ei sisaldu korrapärastelt koostatavates andmekogumites; |
14) |
„haldusandmed“ – andmed, mille on loonud mittestatistiline allikas ning mis on tavaliselt niisuguse avaliku või erasektori organi valduses, kelle peamine eesmärk ei ole pakkuda statistikat; |
15) |
„metaandmed“ – teave, mis on vajalik statistika kasutamiseks ja tõlgendamiseks ning mis kirjeldab andmeid struktureeritud viisil; |
16) |
„professionaalne kasutaja“ – isik, kes kasutab põllumajandussektoris taimekaitsevahendeid oma kutsetegevuse käigus, sealhulgas operaatorid, tehnikud, tööandjad ja iseenda tööandjad. |
Artikkel 3
Statistiline üldkogum ja vaatlusüksused
1. Kirjeldatav statistiline üldkogum koosneb statistilistest üksustest, nagu põllumajanduslikud majapidamised, ühismaa põllumajandusüksused, põllumajandusliku tegevusega seotud kaupu ja teenuseid pakkuvad või põllumajanduslikust tegevusest pärit tooteid ostvad või koguvad ettevõtted ning neid põllumajandustooteid töötlevad ettevõtted, eelkõige haudejaamad, piimatöötlemisettevõtted ja tapamajad.
2. Vaatlusüksused, mis peavad olema statistilises raamistikus esindatud, on lõikes 1 osutatud statistilised üksused ning on sõltuvalt esitatavast statistikast järgmised:
a) |
põllumajandusliku tegevuse jaoks kasutatav maa; |
b) |
põllumajandusliku tegevuse jaoks kasutatavad loomad; |
c) |
mittepõllumajanduslike ettevõtete põllumajanduslikust tegevusest pärit toodete import ja eksport; |
d) |
põllumajanduslikust tegevusest lähtuvad ja sinna suunatud tootmistegurite, kaupade ja teenuste vood ja tehingud. |
Artikkel 4
Katvusnõuded
1. Statistika peab olema kirjeldatava statistilise üldkogumi suhtes representatiivne.
2. Artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud loomakasvatusstatistika valdkonnas peavad andmed hõlmama 95 % iga liikmesriigi loomühikutest ning seonduvaid tegevusi või väljundeid.
3. Artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud taimekasvatusstatistika valdkonnas peavad andmed hõlmama 95 % iga liikmesriigi kogu kasutatavast põllumajandusmaast, välja arvatud koduaiad, ja seonduvaid tootmismahte.
4. Käesoleva määruse artikli 5 lõike 1 punkti d alapunktis i osutatud põllumajanduse jaoks mõeldud väetistes sisalduvate toitainete teema puhul peavad andmed hõlmama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1009 (22) artikli 2 punktis 1 määratletud väetisetooteid ning 95 % iga liikmesriigi kogu kasutatavast põllumajandusmaast, välja arvatud koduaiad, ja seonduvaid tootmismahte.
5. Artikli 5 lõike 1 punktis e osutatud taimekaitsevahendite statistika valdkonnas peab katvus olema järgmine:
a) |
käesoleva määruse lisas osutatud turule lastud taimekaitsevahendite alamteema puhul peavad andmed hõlmama kõiki taimekaitsevahendeid, mis on turule lastud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 3 punkti 9 määratluse kohaselt; |
b) |
käesoleva määruse lisas osutatud põllumajanduses taimekaitsevahendite kasutamise alamteema puhul peavad andmed hõlmama vähemalt 85 % direktiivi 2009/128/EÜ artikli 3 punktis 1 määratletud professionaalsete kasutajate poolsest põllumajanduslikus tegevuses kasutamisest igas liikmesriigis. Iga liikmesriigi andmed peavad olema seotud põllumajanduskultuuride loeteluga, mis sisaldab kõikide liikmesriikide ühisosa. See ühisosa koos püsirohumaadega peab katma vähemalt 75 % kogu kasutatavast põllumajandusmaast liidu tasandil. Niipea kui hakatakse kohaldama liidu õigusakte, millega nõutakse taimekaitsevahendite professionaalsetelt kasutajatelt selliste vahendite kasutamist käsitlevate andmete riigi pädevatele asutustele elektroonilisel kujul edastamist, tõstetakse põllumajanduslikus tegevuses kasutamise puhul katvust 95 %-ni alates vaatlusaastast, mis järgneb kuupäevale, mil asjakohane liidu õigusakt kohaldatavaks muutub. |
6. Komisjon võib võtta vastu rakendusakte, et täpsustada veelgi käesoleva artikli lõigetes 2, 3, 4 ja 5 osutatud katvusnõudeid. Kõnealuste täpsustuste ajakohastamisel võtab komisjon arvesse majanduslikke ja tehnilisi suundumusi. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 19 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vähemalt 12 kuud enne asjakohase vaatlusaasta algust.
Artikkel 5
Korrapäraselt kogutavaid andmeid käsitlevad nõuded
1. Põllumajandusliku tegevuse sisendite ja väljunditega seotud statistika hõlmab järgmisi valdkondi ja teemasid:
a) |
loomakasvatusstatistika:
|
b) |
taimekasvatusstatistika:
|
c) |
põllumajandushindade statistika:
|
d) |
toitainete statistika:
|
e) |
taimekaitsevahendite statistika:
|
2. Alamteemad, nendele vastavad edastamissagedused ja vaatlusperioodid ning mahepõllumajanduslikud ja piirkondlikud mõõtmed on sätestatud lisas.
3. Andmed edastatakse komisjonile (Eurostatile) koondatud andmekogumitena.
4. Andmed mahepõllumajandusliku tootmise ja mahepõllumajanduslike toodete kohta, mis vastavad määrusele (EL) 2018/848, integreeritakse neisse andmekogumitesse.
5. Piirkondlikud andmed esitatakse määruses (EÜ) nr 1059/2003 määratletud NUTS 2. tasandil. Erandina võib Saksamaa esitada need andmed vaid NUTS 1. tasandi territoriaalüksuste kohta.
6. Kui muutuja esinemissagedus liikmesriigis on väike või puudub, võib jätta selle muutuja väärtused edastatavatest andmekogumitest välja, kui asjaomane liikmesriik on seda väljajätmist komisjonile (Eurostatile) nõuetekohaselt põhjendanud.
7. Liikmesriigid koguvad põllumajanduse sisendite ja väljunditega seotud asjakohast hinnateavet, sealhulgas kaupade ja teenuste tunnuste ja kaalude andmeid võrreldavate hinnaindeksite koostamiseks ja muutujate jaoks, mis on vajalikud määrusega (EÜ) nr 138/2004 hõlmatud põllumajanduse arvepidamise jaoks.
8. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse lisas sätestatud alamteemasid, sealhulgas nende kirjeldusi, et neid lisada, välja jätta või muuta.
Esimeses lõigus osutatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise õiguse kasutamisel tagab komisjon järgmise:
a) |
delegeeritud õigusaktid on nõuetekohaselt põhjendatud ja nendega ei tekitata liikmesriikidele ega andmeesitajatele märkimisväärset lisakoormust ega -kulu; |
b) |
viie järjestikuse aasta jooksul ei muudeta rohkem kui nelja alamteemat, millest ainult üks võib olla uus; |
c) |
vajaduse korral algatatakse artiklis 11 sätestatud teostatavusuuringud ja nende tulemusi võetakse nõuetekohaselt arvesse. |
9. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 17 vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse lisas sätestatud alamteemade edastamissagedusi, vaatlusperioode ja mõõtmete kohaldatavust.
Esimeses lõigus osutatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise õiguse kasutamisel tagab komisjon järgmise:
a) |
delegeeritud õigusaktid on nõuetekohaselt põhjendatud ja nendega ei tekitata liikmesriikidele ega andmeesitajatele märkimisväärset lisakoormust ega -kulu; |
b) |
algatatakse artiklis 11 sätestatud teostatavusuuringud ja nende tulemusi võetakse nõuetekohaselt arvesse. |
10. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et määrata kindlaks talle (Eurostatile) edastatavad andmekogumid. Neis rakendusaktides määratakse vajaduse korral kindlaks järgmised esitatavate andmete tehnilised elemendid:
a) |
muutujate loetelu, |
b) |
muutujate kirjeldus, sealhulgas:
muutujat käsitletakse vaatlusüksuse tunnuse ning vastava mõõtühiku ja ühe selle mõõtme kombinatsioonina; |
c) |
vaatlusüksused; |
d) |
täpsusnõuded; |
e) |
metoodilised reeglid; |
f) |
andmete edastamise tähtajad, võttes arvesse aega, mis on vajalik määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 kindlaks määratud kvaliteedikriteeriumidele vastavate riiklike andmete koostamiseks, ja vajadust vähendada võimalikult palju liikmesriikide ja andmeesitajate halduskoormust ja kulusid; andmete edastamise tähtaegu ei muudeta enne 1. jaanuari 2030. Kui komisjon tuvastab andmete edastamise tähtaegade muutmise vajaduse, algatab ta käesoleva määruse artiklis 11 sätestatud teostatavusuuringud ning kõnealuste teostatavusuuringute tulemusi võetakse nõuetekohaselt arvesse. Andmete edastamise tähtaegade muutmisel ei lühendata neid tähtaegu rohkem kui 20 % võrra päevadest, mis eraldavad vaatlusperioodi lõppu käesoleva lõike kohaselt vastu võetud esimeses rakendusaktis sätestatud andmete edastamise tähtajast, välja arvatud juhul, kui andmete edastamise tähtaja lühendamine tuleneb üksnes uuendusliku lähenemisviisi kasutuselevõtust või uute digitaalsete andmeallikate kasutamisest, näiteks Maa seire või suurandmed, mis on kättesaadavad kõikides liikmesriikides. |
Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 19 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vähemalt 12 kuud enne asjakohase vaatlusaasta algust.
11. Kui komisjon on võtnud vastu delegeeritud õigusakti lõike 8 või 9 kohaselt, välja arvatud delegeeritud õigusakti, millega muudetakse mahepõllumajanduslikku mõõdet, võib lõikes 10 osutatud rakendusaktiga viie järjestikuse aasta jooksul muuta, asendada või lisada kokku kuni 90 muutujat. Seda ülempiiri ei kohaldata taimekaitsevahendite statistika valdkonnaga seotud muutujate suhtes.
12. Liikmesriigid edastavad eelkontrollitud andmed ja seonduvad metaandmed komisjoni (Eurostati) poolt iga andmekogumi jaoks kindlaks määratud tehnilises vormingus. Andmete edastamiseks komisjonile (Eurostatile) kasutatakse ühtse kontaktpunkti teenuseid.
Artikkel 6
Sihtotstarbelisi andmeid käsitlevad nõuded
1. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 17 vastu käesolevat määrust täiendavaid delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse teavet, mida liikmesriigid esitavad ad hoc korras, kui täiendava teabe kogumist peetakse käesoleva määruse kohaldamisala raames vajalikuks selleks, et rahuldada lisandunud statistikavajadusi. Neis delegeeritud õigusaktides
a) |
määratakse kindlaks teemad ja alamteemad, mis on seotud artiklis 5 kindlaks määratud valdkondadega ja mille kohta tuleb sihtotstarbelisi andmeid koguda, ning põhjendatakse selliseid lisandunud statistikavajadusi; |
b) |
määratakse kindlaks vaatlusperioodid. |
2. Lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise õiguse kasutamisel põhjendab komisjon andmevajadusi, hindab nõutavate andmete kogumise teostatavust, kasutades asjaomaste ekspertide nõuandeid, ning tagab, et liikmesriikidele ja andmeesitajatele ei tekitata märkimisväärset lisakoormust ega -kulu.
3. Lõikes 1 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile alates vaatlusaastast 2024 nii, et kahe sihtotstarbeliste andmete kogumise vahele jääb vähemalt kaks aastat, alates viimaste kogutud sihtotstarbeliste andmete edastamise tähtajast.
4. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et sätestada
a) |
muutujate loetelu, kuhu ei kuulu rohkem kui 50 muutujat; |
b) |
muutujate kirjeldus, sealhulgas kõik järgmine:
muutujat käsitletakse vaatlusüksuse tunnuse ning vastava mõõtühiku ja ühe selle mõõtme kombinatsioonina; |
c) |
täpsusnõuded; |
d) |
andmete edastamise tähtajad; |
e) |
vaatlusüksused; |
f) |
lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktis sätestatud vaatlusperioodi kirjeldus. |
Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 19 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vähemalt 12 kuud enne asjakohase vaatlusaasta algust.
Artikkel 7
Andmekogumite edastamise sagedus
1. Andmekogumite edastamise sagedus on sätestatud lisas. Komisjon võib võtta vastu rakendusakte, et veelgi täpsustada iga edastamise sagedust.
2. Liikmesriigile võidakse eelnevalt kindlaks määratud muutujate puhul teha teatavate andmete lisas sätestatud edastamissagedusega saatmise nõudest erand juhul, kui liikmesriigi mõju on ELi asjakohaste muutujate kogutulemuse suhtes piiratud.
Komisjon võib võtta vastu rakendusaktid, milles määratakse kindlaks andmete edastamise tähtajad ja asjakohased edastamissagedused, muutujad ja asjakohased künnised, mille alusel võib kohaldada esimest lõiku. Need künnised määratakse kindlaks nii, et nende kohaldamine ei vähenda ELi asjakohase muutuja eeldatavat kogutulemust rohkem kui 5 %. Need künnised vaatab läbi komisjon (Eurostat), et need vastaksid ELi kogutulemuste suundumustele.
3. Tootmisstatistika puhul võib liikmesriigile teha eelnevalt kindlaks määratud muutujate puhul erandi teatavate andmete edastamisest juhul, kui muutuja mõju põllumajanduslikule tootmisele on riigi või piirkonna tasandil piiratud. Komisjon võib võtta vastu rakendusaktid, milles määratakse kindlaks niisuguste muutujate künnised.
4. Käesoleva artikli lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 19 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vähemalt 12 kuud enne asjakohase vaatlusaasta algust.
Artikkel 8
Andmeallikad ja meetodid
1. Tingimusel, et andmed võimaldavad koostada artiklis 10 sätestatud kvaliteedinõuetele vastavat statistikat, kasutavad liikmesriigid põllumajandusliku tegevuse sisendite ja väljunditega seotud statistika tegemiseks üht või mitut järgmistest andmeallikatest ja meetoditest:
a) |
statistilised uuringud või muud statistiliste andmete kogumise meetodid; |
b) |
haldusandmete allikad, mis on määratud kindlaks käesoleva artikli lõikes 2; |
c) |
muud haldusandmete allikad, mis põhinevad riigisisesel õigusel, muud allikad, meetodid või uuenduslikud lähenemisviisid, näiteks digivahendid ja kaugandurid. |
2. Seoses käesoleva artikli lõike 1 punktiga b võivad liikmesriigid kasutada andmeid, mis on saadud järgmistest allikatest:
a) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/2116 (23) loodud ühtne haldus- ja kontrollisüsteem, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1760/2000 (24) loodud veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/429 (25) nõutud peetavate maismaaloomade teatavate liikide identifitseerimise ja registreerimise süsteem, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (26) artikli 145 kohaselt loodud istandusregister ning määruse (EL) 2018/848 kohaselt loodud mahepõllumajanduse registrid või muud liidu õiguses kindlaks määratud asjakohased haldusandmed, mis on statistika koostamiseks piisava kvaliteediga, nagu on kirjeldatud käesoleva määruse artikli 10 lõikes 3; |
b) |
andmed, mida säilitatakse elektroonilises vormingus ja millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 67, või |
c) |
muud asjakohased haldusandmete allikad, tingimusel, et sellised andmed võimaldavad koostada käesoleva määruse artiklis 10 sätestatud kvaliteedinõuetele vastavat statistikat. |
3. Liikmesriik, kes otsustab kasutada lõike 1 punktis c osutatud allikat, meetodit või uuenduslikku lähenemisviisi, teatab sellest komisjonile (Eurostatile) selle aasta jooksul, mis eelneb vaatlusaastale, mil allikas, meetod või uuenduslik lähenemisviis kasutusele võetakse, ning esitab saadud andmete kvaliteedi üksikasjad.
4. Riiklikel asutustel, kes vastutavad käesoleva määruse täitmise eest, on vastavalt määruse (EÜ) nr 223/2009 artiklile 17a õigus pääseda kiiresti ja tasuta juurde oma territooriumil koostatud andmetele, sealhulgas ettevõtteid ja põllumajanduslikke majapidamisi käsitlevatele üksikandmetele haldusandmete vormis, ning neid kasutada. Riiklikud asutused ja haldusandmete omanikud loovad selle juurdepääsu jaoks vajalikud koostöömehhanismid. Selline juurdepääs antakse ka juhul, kui pädev asutus on delegeerinud oma ülesanded erasektori organile või avaliku sektori osalusega organile.
Artikkel 9
Vaatlusperiood
1. Käesoleva määruse kohaselt kogutud teave peab hõlmama üht vaatlusaastat, mis on kõikides liikmesriikides sama, ja kajastama olukorda määratud ajavahemikus.
2. Iga alamteema vaatlusperiood on esitatud lisas. Esimesed vaatlusperioodid algavad kalendriaastal 2025.
3. Artikli 5 lõike 1 punkti c alapunktis i osutatud põllumajanduse hinnaindeksite teema puhul määravad liikmesriigid iga viie aasta järel indeksitele uue baasaasta, valides selleks nulli või viiega lõppeva aasta.
4. Komisjon võib võtta vastu rakendusakte, et veelgi täpsustada vaatlusperioode. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 19 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vähemalt 12 kuud enne asjakohase vaatlusperioodi algust.
Artikkel 10
Kvaliteedinõuded ja kvaliteedist teavitamine
1. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et tagada edastatud andmete ja metaandmete kvaliteet.
2. Liikmesriigid tagavad, et andmed, mis on saadud artiklis 8 sätestatud allikaid ja meetodeid kasutades, annavad täpse hinnangu artiklis 3 kindlaks määratud statistilise üldkogumi kohta riigi tasandil ja kui on nõutud, siis piirkonna tasandil.
3. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriume.
4. Komisjon (Eurostat) hindab talle edastatud andmete ja metaandmete kvaliteeti läbipaistval ja kontrollitaval viisil.
5. Lõike 4 kohaldamisel esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) esimest korda 30. juuniks 2028 ja seejärel iga kolme aasta järel asjakohase ajavahemiku jooksul edastatud andmekogumite kohta kvaliteediaruanded, milles on kirjeldatud statistikaprotsesse, hõlmates eelkõige järgmist:
a) |
metaandmed, mis kirjeldavad kasutatud metoodikat ja seda, kuidas tehnilised kirjeldused vastavad käesolevas määruses sätestatud tehnilistele kirjeldustele; |
b) |
teave artiklis 4 sätestatud katvusnõuete täitmise kohta, hõlmates nende arengut ja ajakohastamist. |
6. Erandina käesoleva artikli lõikest 5 edastatakse artikli 5 lõike 1 punkti c alapunktis i osutatud põllumajanduse hinnaindeksite teema puhul kvaliteediaruanded iga viie aasta järel koos kaalude ja uue baasaasta indeksitega, ning vastavate eraldi metoodikaaruannetega. Põllumajanduse hinnaindeksite teemat käsitleva kvaliteediaruande esimene edastamine ei toimu enne 31. detsembrit 2028.
7. Komisjon võib võtta vastu rakendusakte, milles sätestatakse kvaliteediaruannete ja nende sisu praktiline kord. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 19 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega ning nendega ei tekitata liikmesriikidele märkimisväärset lisakoormust ega -kulu.
8. Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) vajaduse korral käesoleva määruse rakendamisega seotud asjakohase teabe või muudatused, mis võivad märkimisväärselt mõjutada edastatud andmete kvaliteeti.
9. Komisjoni (Eurostati) nõudmisel esitavad liikmesriigid lisaselgitused, mis on vajalikud statistiliste andmete kvaliteedi hindamiseks.
Artikkel 11
Teostatavus- ja prooviuuringud
1. Kooskõlas käesoleva määruse eesmärkidega ja juhul, kui tuvastatakse uute korrapäraselt kogutavate andmete nõuded või vajadus oluliselt täiustada juba kehtivaid korrapäraselt kogutavaid andmete nõudeid, võib komisjon (Eurostat) algatada teostatavusuuringud, et vajaduse korral hinnata järgmist:
a) |
asjakohaste uute andmeallikate kättesaadavus ja kvaliteet; |
b) |
uute statistiliste meetodite väljatöötamine ja rakendamine; |
c) |
finantsmõju ja koormus andmeesitajate jaoks. |
2. Iga eraldiseisva teostatavusuuringu raames hindab komisjon (Eurostat), kas uut statistikat saab koostada liidu tasandil asjakohastest haldusallikatest kättesaadavat teavet kasutades, ning tõhustab olemasolevate andmete kasutamist vastavalt määruse (EÜ) nr 223/2009 artiklile 17a.
3. Eraldiseisva teostatavusuuringu raames võib komisjon (Eurostat) vajaduse korral algatada prooviuuringud, mille teevad liikmesriigid. Kõnealuste prooviuuringute eesmärk on katsetada uute nõuete rakendamist liikmesriikides, kus kasutatakse erinevaid statistika tegemise meetodeid, ning teha seda nii, et rakendamine toimub väiksemas ulatuses.
4. Komisjon (Eurostat) hindab koostöös liikmesriikide ekspertide ja andmekogumite peamiste kasutajatega teostatavusuuringute ja asjakohasel juhul prooviuuringute tulemusi, lisades neile asjakohasel juhul ettepanekud uute korrapäraselt kogutavaid andmeid käsitlevate nõuete kehtestamiseks või täiustuste tegemiseks, nagu on osutatud lõikes 1. Pärast kõnealust hindamist koostab komisjon teostatavus- ja prooviuuringute tulemuste kohta aruande. Kõnealused aruanded avalikustatakse.
5. Artikli 5 lõikes 8 või 9 osutatud delegeeritud õigusakti ettevalmistamisel võtab komisjon nõuetekohaselt arvesse teostatavus- ja prooviuuringute tulemusi, eelkõige uute andmenõuete rakendamise teostatavust kõikides liikmesriikides.
Artikkel 12
Andmete levitamine
1. Ilma, et see piiraks määruse (EÜ) nr 1367/2006 kohaldamist, ja kooskõlas määrusega (EÜ) nr 223/2009 levitab komisjon (Eurostat) talle kooskõlas käesoleva määruse artiklitega 5 ja 6 edastatud andmeid internetipõhiselt ja tasuta.
2. Komisjon (Eurostat) levitab käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvat määruse (EL) 2019/6 artikli 55 lõikes 2 ja artikli 57 lõikes 2 sätestatud andmetest saadud veterinaarravimeid käsitlevat koondstatistikat, järgides täielikult ärisaladust ja statistilist konfidentsiaalsust.
Artikkel 13
Liidu osalus
1. Liit annab käesoleva määruse rakendamiseks määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 5 lõikes 2 osutatud riiklikele statistikaametitele ja muudele riiklikele asutustele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/690 (27) loodud ühtse turu programmist ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2018/1046 (28) toetust
a) |
sihtotstarbeliste andmete kogumisega seotud rakenduskulude katmiseks; |
b) |
käesoleva määrusega nõutava statistika tegemise eesmärgil haldusallikate kasutamise suutlikkuse suurendamiseks; |
c) |
valikuuringute tegemiseks, et koguda andmeid põllumajanduses taimekaitsevahendite kasutamise kohta vaatlusaastal 2026; |
d) |
niisuguste meetodite ja uuenduslike lähenemisviiside väljatöötamiseks, mille eesmärk on kohandada andmete kogumise süsteeme, sealhulgas digilahendusi, käesoleva määruse nõuetele; |
e) |
artiklis 11 osutatud teostatavus- ja prooviuuringute tegemiseks; |
f) |
andmete edastamise tähtaegade lühendamise meetodite väljatöötamise ja rakendamise kulude katmiseks. |
2. Liidu rahaline osalus ei tohi ületada 95 % rahastamiskõlblikest kuludest.
3. Käesoleva artikli kohase liidu rahalise osaluse summa määratakse kindlaks ühtse turu programmi reeglite kohaselt iga-aastase eelarvemenetluse raames rahaliste vahendite kättesaadavusele vastavalt. Eelarvepädevad institutsioonid määravad kättesaadavate assigneeringute suuruse kindlaks igal aastal.
Artikkel 14
Põllumajanduses taimekaitsevahendite kasutamise alamteemaga seotud andmete suhtes kohaldatav üleminekukord
1. Aastatel 2025, 2026 ja 2027 kohaldatakse lisas osutatud põllumajanduses taimekaitsevahendite kasutamise alamteema puhul järgmisi üleminekusätteid:
a) |
erandina artikli 7 lõikest 1 ja artikli 9 lõikest 2 toimub vaatlusaasta 2026 puhul ainult üks andmete edastus; |
b) |
erandina artikli 4 lõike 5 punktist b hõlmavad andmed kõikide liikmesriikide ühist põllumajanduskultuuride loetelu koos teabega taimekaitsevahendite kasutamise kohta liidu asjakohase poliitika toetuseks; see ühine põllumajanduskultuuride loetelu katab koos püsirohumaadega 75 % kasutatavast põllumajandusmaast liidu tasandil. |
Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles täpsustatakse veelgi käesoleva lõike esimese lõigu punktis b osutatud katvusnõudeid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 19 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vähemalt 12 kuud enne asjakohase vaatlusaasta algust.
2. Kui puuduvad liidu õigusaktid, millega nõutakse taimekaitsevahendite professionaalsetelt kasutajatelt kõnealuste vahendite kasutamist käsitlevate andmete säilitamist elektroonilisel kujul ja mida hakatakse kohaldama 12 kuud enne selle vaatlusaasta algust, mille kohta andmed edastada tuleb, kehtib alates vaatlusaastast 2028 järgmine:
a) |
erandina artikli 7 lõikest 1 edastatakse andmeid iga kahe aasta järel; |
b) |
erandina artikli 4 lõike 5 punktist b kohaldatakse jätkuvalt käesoleva artikli lõike 1 punktis b osutatud üleminekusätteid. |
Artikkel 15
Liidu finantshuvide kaitse
1. Komisjon võtab asjakohased meetmed tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve kelmuste ja pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetusmeetmetega, tõhusa kontrolliga ja õigusnormide rikkumise tuvastamise korral alusetult väljamakstud summade tagasinõudmisega ning asjakohasel juhul tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate haldus- ja rahaliste karistustega.
2. Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida nii dokumentide alusel kui ka kontrollida kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on käesoleva määruse alusel liidu vahenditest rahastatud.
3. Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib korraldada uurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (29) ning nõukogu määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (30) sätetele ja neis määrustes sätestatud korras, et teha kindlaks, kas käesoleva määruse alusel rahastatava toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või lepinguga seoses on esinenud kelmust või pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.
4. Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, sisaldavad käesoleva määruse rakendamisest tulenevad kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingud, lepingud, toetuslepingud ja toetuse määramise otsused sätteid, mis annavad komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õiguse korraldada oma vastava pädevuse piires kõnealuseid auditeerimisi ja uurimisi.
Artikkel 16
Erandid
1. Kui liikmesriigi statistikasüsteemis tuleb käesoleva määruse või selle kohaselt vastu võetud rakendusmeetmete või delegeeritud õigusaktide kohaldamiseks teha suuri kohandusi, võib komisjon võtta vastu rakendusaktid, millega tehakse asjaomasele liikmesriigile kuni kolmeks aastaks erand. Erandeid ei tehta aga üleminekusätetest, mis on seotud artikli 14 lõikes 1 osutatud põllumajanduses taimekaitsevahendite kasutamise alamteemaga.
Asjaomane liikmesriik esitab sellise erandi saamiseks komisjonile nõuetekohaselt põhjendatud taotluse kolme kuu jooksul alates asjaomase akti jõustumisest, selgitades, milliseid suuri kohandusi on riiklikus statistikasüsteemis vaja teha, ja esitades niisuguste kohanduste tegemise hinnangulise ajakava.
Käesoleva artikli kohaste erandite mõju liikmesriikide andmete võrreldavusele või nõutavate ajakohaste ja representatiivsete Euroopa koondandmete arvutamisele peab olema minimaalne. Erandi tegemisel võtab komisjon arvesse andmeesitajate ja liikmesriikide koormust.
2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 19 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 17
Delegeeritud volituste rakendamine
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artikli 5 lõigetes 8 ja 9 ning artikli 6 lõikes 1 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 27. detsembrist 2022. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 5 lõigetes 8 ja 9 ning artikli 6 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.
5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
6. Artikli 5 lõigete 8 ja 9 või artikli 6 lõike 1 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
Artikkel 18
Aruandlus
Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. detsembriks 2029 ja seejärel iga viie aasta järel aruande käesoleva määruse rakendamise kohta.
Artikkel 19
Komiteemenetlus
1. Komisjoni abistab Euroopa statistikasüsteemi komitee, mis on loodud määrusega (EÜ) nr 223/2009. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
Artikkel 20
Määruse (EÜ) nr 617/2008 muutmine
Määrust (EÜ) nr 617/2008 muudetakse järgmiselt:
1) |
artiklist 8 jäetakse välja lõiked 3, 4 ja 5; |
2) |
artikkel 11 jäetakse välja; |
3) |
III ja IV lisa jäetakse välja. |
Artikkel 21
Kehtetuks tunnistamine
1. Määrused (EÜ) nr 1165/2008, (EÜ) nr 543/2009 ja (EÜ) nr 1185/2009 ning direktiiv 96/16/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2025, ilma et see piiraks nimetatud õigusaktides sätestatud kohustusi seoses andmete ja metaandmete, sealhulgas kvaliteediaruannete edastamisega vaatlusperioodide kohta, mis langevad tervikuna või osaliselt nimetatud kuupäevale eelnevasse ajavahemikku.
2. Viiteid kehtetuks tunnistatud õigusaktidele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.
Artikkel 22
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2025.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Strasbourg, 23. november 2022
Euroopa Parlamendi nimel
president
R. METSOLA
Nõukogu nimel
eesistuja
M. BEK
(1) Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2022. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 8. novembri 2022. aasta otsus.
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).
(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/1091, mis käsitleb integreeritud statistikat põllumajanduslike majapidamiste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1166/2008 ja (EL) nr 1337/2011 (ELT L 200, 7.8.2018, lk 1).
(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1165/2008 elusloomade ja liha statistika kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 93/23/EMÜ, 93/24/EMÜ ja 93/25/EMÜ (ELT L 321, 1.12.2008, lk 1).
(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 543/2009 põllumajanduskultuuride statistika kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 837/90 ja (EMÜ) nr 959/93 (ELT L 167, 29.6.2009, lk 1).
(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1185/2009, mis käsitleb pestitsiidide statistikat (ELT L 324, 10.12.2009, lk 1).
(7) Nõukogu 19. märtsi 1996. aasta direktiiv 96/16/EÜ piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta (EÜT L 78, 28.3.1996, lk 27).
(8) Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 617/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad haudemunade ja kodulindude tibude turustusnormide kohta (ELT L 168, 28.6.2008, lk 5).
(9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 138/2004 põllumajanduse arvepidamise kohta ühenduses (ELT L 33, 5.2.2004, lk 1).
(10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/128/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (ELT L 309, 24.11.2009, lk 71).
(11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).
(12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/848, mis käsitleb mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007 (ELT L 150, 14.6.2018, lk 1).
(13) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1).
(14) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2019/6, mis käsitleb veterinaarravimeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/82/EÜ (ELT L 4, 7.1.2019, lk 43).
(15) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1).
(16) ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.
(17) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).
(18) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu ja nõukogu direktiivi 90/313/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 41, 14.2.2003, lk 26).
(19) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta liidu institutsioonide ja organite suhtes (ELT L 264, 25.9.2006, lk 13).
(20) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).
(21) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).
(22) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1009, millega kehtestatakse ELi väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise nõuded ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1069/2009 ja (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2003/2003 (ELT L 170, 25.6.2019, lk 1).
(23) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrus (EL) 2021/2116, mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja seiret ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1306/2013 (ELT L 435, 6.12.2021, lk 187).
(24) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 204, 11.8.2000, lk 1).
(25) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus) (ELT L 84, 31.3.2016, lk 1).
(26) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).
(27) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/690, millega luuakse siseturu, ettevõtjate, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime, taimede, loomade, toidu ja sööda valdkonna ja Euroopa statistika programm („ühtse turu programm“) ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 99/2013, (EL) nr 1287/2013, (EL) nr 254/2014 ja (EL) nr 652/2014 (ELT L 153, 3.5.2021, lk 1).
(28) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).
(29) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).
(30) Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).
LISA
VALDKONNAD, TEEMAD JA ALAMTEEMAD NING EDASTAMISSAGEDUSED, VAATLUSPERIOODID JA MÕÕTMED ALAMTEEMADE KAUPA
a) Loomakasvatusstatistika
Teema |
Alamteema |
Edastamissagedus |
Vaatlusperiood |
Mõõtmed |
|
Mahepõllu-majandus |
Piirkondlik tasand |
||||
Elusloomad ja liha |
Elusloomade populatsioon Andmed hõlmavad liikmesriigi territooriumil põllumajanduslikes majapidamistes peetavate loomade arvu vaatluskuupäeval või nende keskmist arvu vaatlusperioodil. |
Kaks korda aastas |
Kuupäev perioodil mai/juuni |
|
|
Kuupäev perioodil november/detsember |
Kohaldatav |
Kohaldatav |
|||
Kord aastas |
Kuupäev perioodil november/detsember |
Kohaldatav |
Kohaldatav |
||
Aasta |
Kohaldatav |
Kohaldatav |
|||
Kolm korda kümne aasta jooksul |
Aasta |
|
|
||
Lihatootmine Andmed hõlmavad vaatlusperioodil liikmesriigi territooriumil kas tapamajades või mujal tapetud ning inimtoiduks kõlblike loomade arvu ja rümpade kaalu. |
Kord kuus |
Kuu |
|
|
|
Kord aastas |
Aasta |
Kohaldatav |
|
||
Loomade tarnimine Andmed hõlmavad omamaise kogutoodangu prognoosi, mis tähendab niisuguste loomade arvu, mis kavatsetakse tarnida liikmesriigi põllumajanduslike majapidamiste raamistikus kas välismaale või liikmesriigi tapamajadesse. |
Kaks korda aastas |
Neli kvartalit |
|
|
|
Kaks korda aastas |
Kolm poolaastat |
|
|
||
Kord aastas |
Kaks poolaastat |
|
|
||
Munad ja tibud |
Toidumunad Andmed hõlmavad vaatlusperioodil liikmesriigi põllumajanduslikes majapidamistes kogutud toidumunade arvu. Neid mune võib tarnida pakkimiskeskustesse, müüa otse tarbijatele või põllumajanduslikule toidutööstusele, tarbida põllumajanduslikus majapidamises või need võivad pärast põllumajanduslikust majapidamisest lahkumist kaduma minna. |
Kord aastas |
Aasta |
Kohaldatav |
|
Kolm korda kümne aasta jooksul |
Aasta |
Kohaldatav |
|
||
Haudemunad ja kodulindude tibud Andmed hõlmavad vaatlusperioodil liikmesriigi haudejaamades, mille mahutavus on suurem kui 1 000 muna, hauduma pandud munade arvu ja toodetud tibude arvu, samuti sellesse liikmesriiki imporditud või sealt eksporditud tibude arvu. |
Kord kuus |
Kuu |
|
|
|
Haudejaamade struktuur Andmed hõlmavad haudejaamade struktuuri, mida iseloomustab vaatlusperioodil liikmesriigi haudejaamade arv ja nende mahutavus, mis esitatakse mahutavusklasside lõikes. |
Kord aastas |
Aasta |
|
|
|
Piim ja piimatooted |
Põllumajanduslikes majapidamistes toodetud ja kasutatud piim Andmed hõlmavad vaatlusperioodil liikmesriigi põllumajanduslikes majapidamistes toodetud, lehmade, uttede, kitsede ja pühvlite piima kogust ja seal vahetult kasutatud (mitte liikmesriigi meiereisse tarnitud) piimatoodete koguseid. |
Kord aastas |
Aasta |
Kohaldatav |
Kohaldatav |
Piima kättesaadavus piimasektoris Andmed hõlmavad niisuguse piima kogust, mille on vaatlusperioodil liikmesriigi piimatöötlemisettevõtted kogunud põllumajanduslikelt majapidamistelt, olenemata sellest, kas need asuvad kõnealuses liikmesriigis või mitte. Need hõlmavad ka piimasektoris kättesaadavate piima ja piimasaaduste kogust, näiteks vaatlusperioodil liikmesriigi piimatöötlemisettevõtete poolt kogutud piima, imporditud piima ja piimasaaduste ning muude põllumajanduslikelt majapidamistelt kogutud piimatoodete koguseid. |
Kord aastas |
Aasta |
Kohaldatav |
|
|
Piima ja piimasaaduste kasutamine piimasektoris ning valmistatud tooted Andmed hõlmavad niisuguse täispiima ja lõssi koguseid, mida liikmesriigi piimatöötlemisettevõtted kasutavad vaatlusperioodil mitmesuguste piimatoodete töötlemiseks, või piimasaaduste korral täispiima või lõssi ekvivalendi koguseid. Neid koguseid võib mõõta otse või hinnata piimatoodete (väljundid) piimarasva ja piimavalgu sisalduse alusel või piimasaaduste (sisendid) piimarasva ja piimavalgu sisalduse alusel. |
Kord aastas |
Aasta |
Kohaldatav |
|
|
Lehmapiima igakuine kasutamine piimasektoris Andmed hõlmavad niisuguste piimatoodete (või või ja muude piimarasva toodete korral või ekvivalendi) koguseid, mis on töödeldud lehmapiimast, mis toodeti vaatlusperioodil liikmesriigi piimatöötlemisettevõtetes, välja arvatud piimasaadused. |
Kord kuus |
Kuu |
|
|
|
Piimatöötlemisettevõtete struktuur Andmed hõlmavad vaatlusaasta 31. detsembril liikmesriigis tegutsenud piimatöötlemisettevõtete arvu, liigitatuna kogutud, töödeldud või toodetud asjakohaste toodete mahtude alusel. |
Kolm korda kümne aasta jooksul |
Aasta |
|
|
b) Taimekasvatusstatistika
Teema |
Alamteema |
Edastamissagedus |
Vaatlusperiood |
Mõõtmed |
|
Mahepõllu-majandus |
Piirkondlik tasand |
||||
Kasvupind ja toodang |
Põllukultuurid ja püsirohumaad Andmed hõlmavad varajasi hinnanguid ja lõplikku statistikat liikmesriikide põllumajanduslikes majapidamistes peamiselt vaatlusperioodil toodangu kogumiseks kasvatatavate põllukultuuride ja püsirohumaade kasvupinna, toodangu ja saagikuse kohta. |
Mitu korda aastas |
Aasta |
|
|
Kord aastas |
Aasta |
Kohaldatav |
Kohaldatav |
||
Aiakultuurid, välja arvatud püsikultuurid Andmed hõlmavad varajasi hinnanguid ja lõplikku statistikat liikmesriikide põllumajanduslikes majapidamistes vaatlusperioodil toodangu kogumiseks kasvatatavate aiakultuuride kasvupinna, toodangu ja saagikuse kohta. |
Mitu korda aastas |
Aasta |
|
|
|
Kord aastas |
Aasta |
Kohaldatav |
|
||
Püsikultuurid Andmed hõlmavad varajasi hinnanguid ja lõplikku statistikat liikmesriikide põllumajanduslikes majapidamistes peamiselt vaatlusperioodil toodangu kogumiseks kasvatatavate põllumajanduslike püsikultuuride kasvupinna, toodangu ja saagikuse kohta. |
Mitu korda aastas |
Aasta |
|
|
|
Kord aastas |
Aasta |
Kohaldatav |
Kohaldatav |
||
Põllumajanduskultuuride bilansid |
Teravilja bilansid Andmed hõlmavad peamiste teraviljade ja nendest saadavate esmatasandi toodete tarneid, kasutusviise ja varusid liikmesriikides vaatlusperioodil. |
Kord aastas |
Aasta |
|
|
Õliseemnete bilansid Andmed hõlmavad peamiste õliseemnete tarneid, kasutusviise ja varusid liikmesriikides vaatlusperioodil. |
Kord aastas |
Aasta |
|
|
|
Rohumaad |
Rohumaade majandamine Andmed hõlmavad liikmesriikide püsi- ja lühiajaliste rohumaade kasvupinda vaatlusperioodil, mis on liigitatud vanuse, katvuse ja majandamise järgi. |
Kolm korda kümne aasta jooksul |
Aasta |
|
|
c) Põllumajandushindade statistika
Teema |
Alamteema |
Edastamissagedus |
Vaatlusperiood |
Mõõtmed |
|
Mahepõllumajandus |
Piirkondlik tasand |
||||
Põllumajanduse hinnaindeksid |
Esialgsed ja saavutatud indeksid Andmetes esitatakse põllumajanduse hinnaindeksid, mis näitavad vaatlusperioodil liikmesriigis baasaastaga võrreldes toimunud muutusi põllumajandustoodete ja põllumajanduse sisendite hindade absoluutväärtuses. |
Kord kvartalis |
Kvartal |
|
|
Kord aastas |
Aasta |
|
|
||
Kaal ja uue baasaasta indeksid Andmed, mis on vajalikud esialgsete ja saavutatud indeksite uuele baasaastale viimiseks. |
Iga viie aasta järel |
Kvartal |
|
|
|
Aasta |
|
|
|||
|
|
|
|
|
|
Sisendite hinnad absoluutväärtuses |
Väetised Andmekogum hõlmab väetisetoodete keskmisi ostuhindu ja nendega seotud riigi kaaluväärtusi. |
Kord aastas |
Aasta |
|
|
Iga viie aasta järel (1) |
Aasta |
|
|
||
Loomasööt Andmekogum hõlmab sööda ostuhindu ja nendega seotud riigi kaaluväärtusi. |
Kord aastas |
Aasta |
|
|
|
Iga viie aasta järel (1) |
Aasta |
|
|
||
Energia Andmekogum hõlmab põllumajanduses kasutatavate energiatoodete ostuhindu ja nendega seotud riigi kaaluväärtusi. |
Kord aastas |
Aasta |
|
|
|
Iga viie aasta järel (1) |
Aasta |
|
|
||
Põllumajandusmaa hind ja rent |
Põllumajandusmaa hinnad Andmekogum hõlmab põllumajandusmaa keskmist müügihinda, mis kajastub liikmesriigi tehingutes vaatlusperioodil. |
Kord aastas |
Aasta |
|
|
Põllumajandusmaa rent Andmekogum hõlmab liikmesriigi põllumajandusmaa keskmist rendihinda vaatlusperioodil. |
Kord aastas |
Aasta |
|
|
d) Toitainete statistika
Teema |
Alamteema |
Edastamissagedus |
Vaatlusperiood |
Mõõtmed |
|
Mahepõllumajandus |
Piirkondlik tasand |
||||
Toitained põllumajanduse jaoks mõeldud väetistes |
Põllumajanduse jaoks mõeldud mineraalväetised Andmed hõlmavad vaatlusperioodil liikmesriigi põllumajanduses kasutatavates mineraalväetistes sisalduvate toitainete koguseid. |
Kord aastas |
Aasta |
|
|
Põllumajanduse jaoks mõeldud orgaanilised väetised Andmed hõlmavad vaatlusperioodil liikmesriigi põllumajanduses kasutatavaid orgaanilisi väetisi (v.a loomasõnnik) ja nendele vastavaid toitainesisalduse koefitsiente. |
Iga kolme aasta järel |
Aasta |
|
|
|
Toitainete bilansid |
Põllumajanduskultuuride ja söödakultuuride toitainesisalduse koefitsiendid Andmed hõlmavad toitainesisalduse koefitsiente, mis väljendavad toitainete keskmist kogust põllumajanduskultuuri koristatud saagi ühes tonnis. |
Iga viie aasta järel |
Aasta |
|
|
Põllumajanduskultuuride jääkide kogused ja toitainesisalduse koefitsiendid Andmed hõlmavad põllumajanduskultuuride jääkide keskmisi aastaseid koguseid ja nendele vastavaid toitainesisalduse koefitsiente. |
Iga viie aasta järel |
Aasta |
|
|
|
Lämmastiku bioloogilise sidumise koefitsiendid Andmed hõlmavad lämmastiku bioloogilise sidumise koefitsiente liblikõieliste põllumajanduskultuuride ja liblikõieliste heintaimede segude puhul. |
Iga viie aasta järel |
Aasta |
|
|
|
Lämmastiku atmosfäärist sadestumise koefitsiendid Andmed hõlmavad lämmastiku atmosfäärist sadestumise koefitsiente kasutatava põllumajandusmaa hektari kohta. |
Iga viie aasta järel |
Aasta |
|
|
|
Seemnete toitainesisalduse koefitsiendid Andmed hõlmavad seemnete toitainesisalduse koefitsiente kasvuala hektari kohta. |
Iga viie aasta järel |
Aasta |
|
|
|
Elusloomade eritiste toitainesisalduse koefitsiendid Andmed hõlmavad põllumajanduslikuks tegevuseks kasutatavate loomade eritatud toitainete koefitsiente. |
Iga viie aasta järel |
Aasta |
|
|
|
Kõrvaldatud sõnniku kogused ja toitainesisalduse koefitsiendid Andmed hõlmavad kõrvaldatud sõnniku keskmisi aastaseid koguseid ja nendele vastavaid toitainesisalduse koefitsiente. |
Iga viie aasta järel |
Aasta |
|
|
e) Taimekaitsevahendite statistika
Teema |
Alamteema |
Edastamissagedus |
Vaatlusperiood |
Mõõtmed |
|
Mahepõllumajandus |
Piirkondlik tasand |
||||
Taimekaitsevahendid |
Turule lastud taimekaitsevahendid Andmed hõlmavad liikmesriigis vaatlusperioodil turule lastud kõikides taimekaitsevahendites sisalduvaid kõiki toimeaineid, k.a need, mis lastakse turule paralleelkaubanduse loa alusel ja/või erakorralise loa alusel. |
Kord aastas |
Aasta |
|
|
Taimekaitsevahendite kasutamine põllumajanduses Andmed hõlmavad liikmesriigi põllumajanduslike majapidamiste selliseid kasvupindasid, mida on töödeldud taimekaitsevahenditega, ja vaatlusperioodil kasutatud kõikide toimeainete koguseid, kaasa arvatud need, mida on kasutatud erakorralise loa alusel. |
Kord aastas |
Aasta |
Kohaldatav |
|
(1) See viitab seonduvate riiklike kaaluväärtuste edastamise sagedusele.