EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62022TN0424
Case T-424/22: Action brought on 11 July 2022 — D’Agostino and Dafin v ECB
Lieta T-424/22: Prasība, kas celta 2022. gada 11. jūlijā – D’Agostino un Dafin/ECB
Lieta T-424/22: Prasība, kas celta 2022. gada 11. jūlijā – D’Agostino un Dafin/ECB
OV C 340, 5.9.2022, p. 50–51
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
5.9.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 340/50 |
Prasība, kas celta 2022. gada 11. jūlijā – D’Agostino un Dafin/ECB
(Lieta T-424/22)
(2022/C 340/69)
Tiesvedības valoda – itāļu
Lietas dalībnieki
Prasītāji: Vincenzo D’Agostino (Neapole, Itālija), Dafin Srl (Casandrino, Itālija) (pārstāve: M. De Siena, advokāte)
Atbildētāja: Eiropas Centrālā banka
Prasījumi
Prasītāju prasījumi Vispārējai tiesai ir šādi:
— |
atzīt, ka Eiropas Centrālajai bankai (ECB), ko pārstāv tās prezidente Christine Lagarde, ir ārpuslīgumiska atbildība par to, ka:
|
— |
piespriest ECB tās prezidentes personā:
|
— |
piespriest atbildētājai segt tiesāšanās izdevumus. |
Pamati un galvenie argumenti
Prasības pamatošanai prasītāji izvirza četrus pamatus.
1. |
Ar pirmo pamatu tiek apgalvota ECB atbildība, kas izriet no LESD 340. panta trešās daļas un Itālijas Codice civile (Civilkodekss) 2043. panta, par prasītājam pašam un kā Dafin Srl kapitāldaļu turētājam nodarīto mantisko un morālo kaitējumu. |
2. |
Otrais pamats attiecas uz principiem, kas izklāstīti Eiropas Savienības tiesu judikatūrā, it īpaši 2021. gada 28. oktobra spriedumā Vialto Consulting/Komisija, C-650/19 P, 2022. gada 9. februāra spriedumā QI u.c./Komisija un ECB, T-868/16, un 2014. gada 21. janvāra spriedumā Klein/Komisija, T-309/10. Tiek ilustrēti nosacījumi, kuriem ir jāpastāv, lai iestātos Eiropas iestādes ārpuslīgumiskā atbildība attiecībā uz Eiropas Savienības pilsoni, un tiek apstiprināts, ka šie nosacījumi pastāv. |
3. |
Ar trešo pamatu tiek apgalvots, ka ECB ir pārkāpusi Eiropas Savienības primāros un sekundāros tiesību aktus un prezidente ir ļaunprātīgi izmantojusi savas pilnvaras. Tiek apgalvots, ka ECB tās prezidentes personā 2020. gada 12. martā ir pārkāpusi LESD 127. panta “Monetārā politika” 1. punktu, Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtu un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 3., 10., 11., 12., 13., 38. pantu, kā arī Reglamenta, kas apstiprināts ar ECB 2004. gada 19. februāra lēmumu (1), 17. panta 17.2 un 17.3 punktu. |
4. |
Ar ceturto pamatu tiek skaitliski noteikts, pamatots un dokumentēts prasītājiem nodarītais mantiskais kaitējums (faktiskie zaudējumi un negūtā peļņa). |
(1) Eiropas Centrālās bankas Lēmums 2004/257/EK (2004. gada 19. februāris), ar ko pieņem Eiropas Centrālās bankas Reglamentu (ECB/2004/2) (OV 2004, L 80, 33. lpp.), kas grozīts ar Eiropas Centrālās bankas 2014. gada 22. janvāra Lēmumu ECB/2014/1 (OV 2014, L 95, 56. lpp.).