EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32013O0025
2013/458/EU: Guideline of the European Central Bank of 30 July 2013 amending Guideline ECB/2011/23 on the statistical reporting requirements of the European Central Bank in the field of external statistics (ECB/2013/25)
2013/458/EU: Az Európai Központi Bank iránymutatása ( 2013. július 30. ) az Európai Központi Bank negyedéves pénzügyi elszámolásokra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről szóló EKB/2011/23 iránymutatás módosításáról (EKB/2013/25)
2013/458/EU: Az Európai Központi Bank iránymutatása ( 2013. július 30. ) az Európai Központi Bank negyedéves pénzügyi elszámolásokra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről szóló EKB/2011/23 iránymutatás módosításáról (EKB/2013/25)
HL L 247., 2013.9.18, p. 38–42
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
18.9.2013 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 247/38 |
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK IRÁNYMUTATÁSA
(2013. július 30.)
az Európai Központi Bank negyedéves pénzügyi elszámolásokra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről szóló EKB/2011/23 iránymutatás módosításáról
(EKB/2013/25)
(2013/458/EU)
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK IGAZGATÓSÁGA,
tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 3.1. cikkére, valamint 3.3., 5.1., 12.1., 14.3. és 16. cikkére,
tekintettel az Európai Központi Bank általi statisztikai információgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. és 8. cikkére,
tekintettel az Európai Központi Bank külső statisztikák területén érvényesülő statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről szóló, 2011. december 9-i EKB/2011/23 iránymutatás (2) 7. cikkében foglaltakra,
tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere Statisztikai Bizottságának a véleményére,
mivel:
(1) |
Egyes esetekben a tőzsdén nem jegyzett közvetlen befektetéssel érintett társaságokban szerzett részesedési állományokra vonatkozó, jelenlegi általános értékelési módszernek az EKB/2011/23 iránymutatás III. mellékletében meghatározottak szerinti szigorú alkalmazása torzulásokhoz vezethet a nettó nemzetközi befektetési pozícióban. Ezekben az esetekben a tagállamok számára lehetővé kell tenni az IMF fizetési mérlegre és a nemzetközi befektetési pozícióra vonatkozó kézikönyvének hatodik kiadásában meghatározott valamely eltérő értékelési módszer alkalmazását, továbbá ezáltal az EKB/2011/23 iránymutatást megfelelően módosítani kell. |
(2) |
Az EKB/2011/23 iránymutatás 7. cikkében foglaltak alapján az Európai Központi Bank („EKB”) Igazgatósága technikai módosításokat végezhet az EKB/2011/23 iránymutatás mellékleteiben, feltéve, hogy az ilyen módosítások nem változtatják meg az iránymutatás mögöttes koncepcionális keretét és nem érintik a tagállamok adatszolgáltatóinak adatszolgáltatási terhét. |
(3) |
A mellékleteknek az ebben az iránymutatásban meghatározott módosításai olyan technikai módosítások, amelyek nem változtatják meg az adatszolgáltatási követelmények mögöttes koncepcionális keretét, és nem érintik a tagállamokban irányadó adatszolgáltatási terhet, |
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:
1. cikk
Módosítások
Az EKB/2011/23 iránymutatás II. és III. melléklete ezen iránymutatás mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Záró rendelkezések
(1) Ez az iránymutatás az azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro nemzeti központi bankjaival történő közlésének napján lép hatályba.
(2) Ezt az iránymutatást az EKB/2011/23 iránymutatás 8. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül 2014. június 1-jétől kell alkalmazni.
3. cikk
Címzettek
Ennek az iránymutatásnak címzettje az eurorendszer valamennyi központi bankja.
Kelt Frankfurt am Mainban, 2013. július 30-án.
Az Európai Központi Bank igazgatósága nevében
az EKB elnöke
Mario DRAGHI
(1) HL L 318., 1998.11.27., 8. o.
(2) HL L 65., 2012.3.3., 1. o.
MELLÉKLET
A II. és a III. melléklet a következőképpen módosul:
1. |
A II. mellékletben a 3. táblázat II. és III. része helyébe a következő szöveg lép:
|
2. |
A III. melléklet 6.1. szakaszának helyébe a következő szöveg lép: „6.1. A közvetlen befektetés az egyik gazdaság olyan rezidenséhez kapcsolódik, amely ellenőrzéssel vagy jelentős mértékű befolyással rendelkezik egy másik gazdaság gazdaságban rezidens vállalkozás irányításában. A nemzetközi standardok (BPM6) szerint az egyik gazdaságban rezidens befektető által egy másik gazdaságban rezidens vállalkozásban a szavazati jogok legalább 10 %-ának közvetlen vagy közvetett tulajdona bizonyíték az ilyen kapcsolatra. E feltétel alapján közvetlen befektetési kapcsolat létezhet több kapcsolt vállalkozás között, függetlenül attól, hogy a kapcsolat egy láncot vagy láncok sorozatát foglalja magában. A kapcsolat kiterjedhet a közvetlen befektetési vállalkozás leányvállalataira, leányvállalatok leányvállalataira és kapcsolt vállalkozásaira. A közvetlen befektetés megvalósulását követően minden azt követő, a kapcsolt vállalkozások közötti pénzügyi tranzakciót/pozíciót a közvetlen befektetési tranzakciók/pozíciók között kell nyilvántartani. A saját tőke tartalmazza a fióktelepekbe fektetett tőkét, valamint a leányvállalatokban és kapcsolt vállalatokban való részesedést. A visszaforgatott nyereség magában foglalja a közvetlen befektető részesedésének ellentételezését a leányvállalatok vagy kapcsolt vállalkozások nyereségének osztalékként fel nem osztott részéből, valamint a fióktelepek közvetlen befektetőnek át nem utalt, „befektetési jövedelemként” nyilvántartott nyereséget (lásd a 3.2.3. pontot). A közvetlen befektetés részesedés és adósság további bontásra kerül a jogalanyok közötti kapcsolat típusa és a befektetés iránya szerint. A közvetlen befektetési kapcsolatoknak három típusa különböztethető meg:
A közvetlen befektetési pozíció értékelését illetően a tőzsdén jegyzett részesedési állományok értékelése a piaci árak alapján történik. Ezzel szemben a tőzsdén nem jegyzett közvetlen befektetéssel érintett társaságok esetében a részesedések értékelése a könyv szerinti érték alapján történik, a következő könyvelési tételeket tartalmazó általános meghatározás használatával:
A tőzsdén nem jegyzett vállalatokban meglévő részesedések esetében a pénzügyi mérlegben kimutatott tranzakció eltérhet a nemzetközi befektetési pozícióban könyv szerinti értéken kimutatott saját pénzeszközöktől. Ezek az eltérések más árváltozások miatti átértékelésként kerülnek kimutatásra. Az eszközök és kötelezettségek értékelésére vonatkozó konzisztencia fokozása érdekében a tőzsdén nem jegyzett közvetlen befektetéssel érintett társaságokban szerzett részesedési állományokat lehetséges a BPM6 7.16. bekezdésében foglalt valamely egyik egyéb értékelési módszer alapján értékelni, amennyiben az alábbi esetek közül legalább egy alkalmazandó:
Amennyiben a tőzsdén nem jegyzett közvetlen befektetési vállalkozásokban fennálló részesedési állományok értékelésére egy alternatív módszer alkalmazásával kerül sor, úgy javasolt, hogy a külföldi befektetési pozíció összeállítója tájékoztassa a társország összeállítóját az alternatív módszerről, és hogy működjön együtt ezzel az összeállítóval a kétoldalú aszimmetrikus kimutatás kockázatának minimumra szorítása érdekében. Ezt az információt a KBER-en keresztül kell eljuttatni a meglévő megállapodások keretén belül, valamint közzé kell tenni az »European Union balance of payments/international investment position statistical methods« (Európai Uniós fizetésimérleg-statisztikák/külföldi befektetési pozíciók statisztikáinak módszertana) című EKB-kiadványban is, amelyet az euroövezeti tagállamok (az V. mellékletben meghatározottak szerint) által alkalmazott koncepciók, fogalommeghatározások és adatgyűjtési módszertan figyelemmel kísérésére használnak. Bevált gyakorlatként ajánlott, hogy minden tagállam a legalább évente gyűjtendő közvetlen külföldi befektetési felmérés alapján kezdje meg a külföldi közvetlen részesedési állományra és a visszaforgatott nyereségre vonatkozó adatok gyűjtését (1). |
(1) Fel kell hagyni az alábbi, nem elfogadható gyakorlattal: i. az értékelési kritérium adatszolgáltatók általi megválaszthatósága (piaci érték vagy könyv szerinti érték); ii. az állományok összeállítására a folyamatos leltározás módszerének/a fizetésimérleg-állományok összesítésének használata.”