EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32021D2053
Commission Decision (EU) 2021/2053 of 8 November 2021 on the sectoral reference document on best environmental management practices, environmental performance indicators and benchmarks of excellence for the fabricated metal products manufacturing sector for the purposes of Regulation (EC) No 1221/2009 of the European Parliament and of the Council (Text with EEA relevance)
Komission päätös (EU) 2021/2053, annettu 8 päivänä marraskuuta 2021, alakohtaisesta viiteasiakirjasta, jossa esitetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1221/2009 soveltamista varten ympäristöasioiden hallinnan parhaat toimintatavat, ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkkejä huipputason osaamisesta metallituotteiden valmistuksessa (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
Komission päätös (EU) 2021/2053, annettu 8 päivänä marraskuuta 2021, alakohtaisesta viiteasiakirjasta, jossa esitetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1221/2009 soveltamista varten ympäristöasioiden hallinnan parhaat toimintatavat, ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkkejä huipputason osaamisesta metallituotteiden valmistuksessa (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
C/2021/7851
EUVL L 420, 25.11.2021, p. 55–86
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
25.11.2021 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 420/55 |
KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2021/2053,
annettu 8 päivänä marraskuuta 2021,
alakohtaisesta viiteasiakirjasta, jossa esitetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1221/2009 soveltamista varten ympäristöasioiden hallinnan parhaat toimintatavat, ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkkejä huipputason osaamisesta metallituotteiden valmistuksessa
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon organisaatioiden vapaaehtoisesta osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS-järjestelmä) ja asetuksen (EY) N:o 761/2001 ja komission päätösten 2001/681/EY ja 2006/193/EY kumoamisesta 25 päivänä marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1221/2009 (1) ja erityisesti sen 46 artiklan 1 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) |
Asetuksessa (EY) N:o 1221/2009 velvoitetaan komissio laatimaan alakohtaisia viiteasiakirjoja tietyille talouden aloille. Asiakirjoissa on esitettävä ympäristöasioiden hallinnan parhaat toimintatavat, ympäristönsuojelun tason indikaattorit sekä tarvittaessa vertailuesimerkkejä huipputason osaamisesta ja luokitusjärjestelmät ympäristönsuojelun tason arvioimiseksi. Asetuksella (EY) N:o 1221/2009 perustettuun ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään rekisteröityneiden tai siihen rekisteröitymistä valmistelevien organisaatioiden on otettava alakohtaiset viiteasiakirjat huomioon, kun ne kehittävät ympäristöasioiden hallintajärjestelmiään ja arvioivat ympäristönsuojelunsa tasoa asetuksen liitteen IV mukaisesti laaditussa ympäristöselonteossaan tai päivitetyssä ympäristöselonteossaan. |
(2) |
Asetuksen (EY) N:o 1221/2009 mukaan komissio laatii työsuunnitelman, jossa esitetään ohjeellinen luettelo aloista, jotka katsotaan ensisijaisiksi hyväksyttäessä alakohtaisia ja eri aloille yhteisiä viiteasiakirjoja. Komissio on kyseisessä työsuunnitelmassa (2) määritellyt metallituotteiden valmistuksen ensisijaiseksi toimialaksi. |
(3) |
Alakohtaisessa viiteasiakirjassa olisi yksilöitävä alan ympäristöasioiden hallinnan parhaiden toimintatapojen (3) muodossa konkreettisia toimia, joilla parannetaan alan yritysten yleistä ympäristöasioiden hallintaa kolmella pääalalla, jotka kattavat valmistajien näkökulmasta metallituotteita valmistavien yritysten tärkeimmät ympäristönäkökohdat. Nämä pääalat ovat monialaiset kysymykset, yleishyödyllisten palvelujen optimointi ja valmistusprosessit. Lisäksi olisi annettava yksittäistä ympäristöasioiden hallinnan parasta toimintatapaa koskevat ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkkejä huipputason osaamisesta aina, kun se on mahdollista ja mielekästä. |
(4) |
Jotta metallituotteiden valmistuksen alalla toimivilla organisaatioilla, ympäristötodentajilla, kansallisilla viranomaisilla, akkreditointi- ja toimilupaelimillä ja muilla toimijoilla olisi riittävästi aikaa valmistautua metallituotteiden valmistuksen alakohtaisen viiteasiakirjan käyttöönottoon, tämän päätöksen soveltamispäivää olisi lykättävä. |
(5) |
Alakohtaista viiteasiakirjaa laatiessaan komissio on asetuksen (EY) N:o 1221/2009 mukaisesti kuullut jäsenvaltioita ja muita sidosryhmiä. |
(6) |
Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1221/2009 49 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Alakohtainen viiteasiakirja, jossa esitetään ympäristöasioiden hallinnan parhaat toimintatavat, alakohtaiset ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkkejä huipputason osaamisesta metallituotteiden valmistuksen alalla, on tämän päätöksen liitteenä.
2 artikla
Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 25 päivästä maaliskuuta 2022.
Tehty Brysselissä 8 päivänä marraskuuta 2021.
Komission puolesta
Puheenjohtaja
Ursula VON DER LEYEN
(1) EUVL L 342, 22.12.2009, s. 1.
(2) Komission tiedonanto – organisaatioiden vapaaehtoisesta osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS-järjestelmä) annetun asetuksen (EY) N:o 1221/2009 mukainen ohjeellinen luettelo aloista, joita varten hyväksytään alakohtaisia ja eri aloille yhteisiä viiteasiakirjoja (EUVL C 358, 8.12.2011, s. 2).
(3) Antonopoulos, I., Canfora, P., Gaudillat, P., Dri, M., Eder, P., ”Best Environmental Management Practice in the Fabricated Metal Products manufacturing sector”, EUR 30025 EN, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2020, ISBN 978-92-76–14299–7, doi:10.2760/894966, JRC119281; https://susproc.jrc.ec.europa.eu/product-bureau/sites/default/files/inline-files/JRC_BEMP_fabricated_metal_product_manufacturing_report.pdf
LIITE
Sisältö
1. |
JOHDANTO | 58 |
2. |
SOVELTAMISALA | 60 |
3. |
YMPÄRISTÖASIOIDEN HALLINNAN PARHAAT TOIMINTATAVAT, ALAKOHTAISET YMPÄRISTÖNSUOJELUN TASON INDIKAATTORIT JA VERTAILUESIMERKIT HUIPPUTASON OSAAMISESTA METALLITUOTTEIDEN VALMISTUKSEN ALALLA | 64 |
3.1 |
Ympäristöasioiden hallinnan parhaat toimintatavat monialaisissa kysymyksissä | 64 |
3.1.1 |
Tehokkaiden ympäristöasioiden hallintamenetelmien soveltaminen | 64 |
3.1.2 |
Yhteistyö ja viestintä koko arvoketjussa | 65 |
3.1.3 |
Energianhallinta | 66 |
3.1.4 |
Ympäristön kannalta asianmukainen ja resurssitehokas kemikaalien hallinta | 66 |
3.1.5 |
Biologisen monimuotoisuuden hallinta | 67 |
3.1.6 |
Arvokkaiden ja/tai suurina sarjoina valmistettujen tuotteiden ja komponenttien uudelleenvalmistus ja laadukas kunnostus | 68 |
3.1.7 |
Linkki parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskeviin vertailuasiakirjoihin, jotka ovat merkityksellisiä metallituotteita valmistaville yrityksille | 69 |
3.2 |
Ympäristöasioiden hallinnan parhaat toimintatavat yleishyödyllisten palvelujen optimoinnissa | 69 |
3.2.1 |
Tehokas ilmanvaihto | 69 |
3.2.2 |
Optimaalinen valaistus | 70 |
3.2.3 |
Jäähdytysjärjestelmien ympäristöoptimointi | 71 |
3.2.4 |
Paineilman järkevä ja tehokas käyttö | 71 |
3.2.5 |
Uusiutuvan energian käyttö | 72 |
3.2.6 |
Sadeveden keräys | 73 |
3.3 |
Ympäristöasioiden hallinnan parhaat toimintatavat valmistusprosesseissa | 73 |
3.3.1 |
Resurssitehokkaiden nestemäisten metallintyöstöaineiden valinta | 73 |
3.3.2 |
Jäähdytysvoiteluaineiden kulutuksen minimointi metallintyöstössä | 74 |
3.3.3 |
Metallin painomuovaus muottivalmistuksen vaihtoehtona | 74 |
3.3.4 |
Metallintyöstökoneiden valmiustilaenergian kulutuksen vähentäminen | 75 |
3.3.5 |
Metallijäämien materiaaliarvon säilyttäminen | 75 |
3.3.6 |
Monisuuntainen taonta | 76 |
3.3.7 |
Hybridityöstö energiankäytön vähentämiseksi | 76 |
3.3.8 |
Ennakoivan ohjauksen käyttö maalauskaappien LVI-hallinnassa | 77 |
4. |
SUOSITELLUT KESKEISET ALAKOHTAISET YMPÄRISTÖNSUOJELUN TASON INDIKAATTORIT | 78 |
1. JOHDANTO
Tämä alakohtainen viiteasiakirja perustuu Euroopan komission Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) laatimaan yksityiskohtaiseen tieteellis-poliittiseen kertomukseen (1), jäljempänä ’parhaita toimintatapoja koskeva kertomus’.
Asiaa koskeva lainsäädäntö
Organisaatioiden vapaaehtoinen osallistuminen yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS-järjestelmä) mahdollistettiin vuonna 1993 neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1836/93 (2). Sittemmin EMAS-järjestelmään on tehty kaksi merkittävää tarkistusta:
|
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 761/2001 (3) ja |
|
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1221/2009. |
Viimeisin tarkistus tuli voimaan 11. tammikuuta 2010, ja sen keskeisin uutuus on alakohtaisten viiteasiakirjojen laatimista koskeva 46 artikla. Alakohtaisissa viiteasiakirjoissa on esitettävä ympäristöasioiden hallinnan parhaat toimintatavat, ympäristönsuojelun tason indikaattorit määrätyille aloille sekä tarvittaessa vertailuesimerkkejä huipputason osaamisesta ja luokitusjärjestelmiä ympäristönsuojelun tason arvioimiseksi.
Asiakirjan tulkinta ja käyttö
Ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä (EMAS-järjestelmä) on vapaaehtoinen järjestelmä, jossa organisaatiot voivat sitoutua ympäristönsuojelun tason jatkuvaan parantamiseen. Tässä alakohtaisessa viiteasiakirjassa annetaan EMAS-järjestelmän puitteissa ohjeita metallituotteiden valmistuksen alalle sekä esitetään useita parannusmahdollisuuksia ja parhaita toimintatapoja.
Asiakirja on laadittu Euroopan komissiossa hyödyntäen sidosryhmiltä saatuja kannanottoja. Tekninen työryhmä, jossa oli mukana alan asiantuntijoita ja sidosryhmiä ja jota johti JRC, keskusteli ja lopulta sopi tässä asiakirjassa kuvatuista ympäristöasioiden hallinnan parhaista toimintatavoista, alakohtaisista ympäristönsuojelun tason indikaattoreista ja huipputason osaamista koskevista vertailuesimerkeistä. Erityisesti kyseisten vertailuesimerkkien katsottiin edustavan sellaista ympäristönsuojelun tasoa, jonka alan parhaiten suoriutuvat organisaatiot voivat saavuttaa.
Alakohtaisen viiteasiakirjan tavoitteena on auttaa ja tukea kaikkia organisaatioita, jotka aikovat parantaa ympäristönsuojelun tasoaan, antamalla niille ideoita ja virikkeitä sekä käytännön neuvoja ja teknisiä ohjeita.
Tämä alakohtainen viiteasiakirja on suunnattu ensisijaisesti organisaatioille, jotka ovat jo rekisteröityneet EMAS-järjestelmään. Toiseksi se on suunnattu organisaatioille, jotka harkitsevat rekisteröityvänsä EMAS-järjestelmään tulevaisuudessa, ja kolmanneksi kaikille organisaatioille, jotka haluavat lisätietoa ympäristöasioiden hallinnan parhaista toimintatavoista parantaakseen ympäristönsuojelun tasoaan. Asiakirjan tavoitteena on siis auttaa kaikkia metallituotteiden valmistuksen alan organisaatioita keskittymään olennaisiin välittömiin ja välillisiin ympäristönäkökohtiin sekä saamaan tietoa ympäristöasioiden hallinnan parhaista toimintatavoista, myös asianmukaisista alakohtaisista ympäristönsuojelun tason indikaattoreista, jotta ne voivat mitata ympäristönsuojelun tasoaan, ja huipputason osaamista koskevista vertailuesimerkeistä.
Alakohtaisten viiteasiakirjojen huomioon ottaminen EMAS-rekisteröidyissä organisaatioissa
Asetuksen (EY) N:o 1221/2009 mukaan EMAS-rekisteröityjen organisaatioiden on otettava alakohtaiset viiteasiakirjat huomioon kahdella eri tasolla:
1. |
laatiessaan ja toteuttaessaan ympäristöjärjestelmänsä ympäristökatselmusten tulosten perusteella (4 artiklan 1 kohdan b alakohta): Organisaatioiden olisi käytettävä alakohtaisten viiteasiakirjojen asianmukaisia osia määritellessään ja tarkistaessaan ympäristötavoitteitaan ja -päämääriään ympäristökatselmuksessa ja -politiikassa havaittujen asiaankuuluvien ympäristönäkökohtien mukaisesti sekä päättäessään toimista, joita ne toteuttavat ympäristönsuojelun tasonsa parantamiseksi; |
2. |
laatiessaan ympäristöselontekoa (4 artiklan 1 kohdan d alakohta ja 4 artiklan 4 kohta):
|
Alakohtaisten viiteasiakirjojen niitä osatekijöitä (indikaattorit, ympäristöasioiden hallinnan parhaat toimintatavat tai vertailuesimerkit huipputason osaamisesta), joita organisaatio ei pidä merkityksellisinä ympäristökatselmuksessaan havaitsemiensa merkittävien ympäristönäkökohtien suhteen, ei tule sisällyttää kertomukseen eikä kuvata ympäristöselonteossa.
EMAS-järjestelmään osallistuminen on jatkuva prosessi. Aina, kun organisaatio suunnittelee parantavansa ympäristönsuojelun tasoaan (ja tarkastelee ympäristönsuojelun tasoaan), sen on haettava alakohtaisesta viiteasiakirjasta tietoa siitä, mihin seikkoihin sen olisi puututtava seuraavaksi.
EMAS-järjestelmän ympäristötodentajat tarkistavat, onko organisaatio ottanut alakohtaisen viiteasiakirjan huomioon ympäristöselontekoa laatiessaan ja millä tavoin (asetuksen (EY) N:o 1221/2009 18 artiklan 5 kohdan d alakohta).
Akkreditoidut ympäristötodentajat tarvitsevat auditointia tehdessään organisaatiolta näyttöä siitä, miten alakohtaisen viiteasiakirjan asiaankuuluvat osatekijät on valittu ympäristökatselmusten perusteella ja otettu huomioon. Ympäristötodentajat eivät tarkista, noudattaako organisaatio kuvattuja vertailuesimerkkejä huipputason osaamisesta, mutta ne todentavat näytön siitä, miten alakohtaista viiteasiakirjaa on käytetty ohjeena niiden indikaattoreiden ja asianmukaisten vapaaehtoisten toimenpiteiden määrittämisessä, joita toteuttamalla organisaatio voi parantaa ympäristönsuojelun tasoaan.
EMAS-järjestelmän ja alakohtaisen viiteasiakirjan vapaaehtoisen luonteen vuoksi organisaatioille ei pitäisi aiheutua kohtuuttomia rasitteita tällaisen näytön esittämisestä. Todentajat eivät saa etenkään vaatia erillistä perustelua jokaiselle parhaalle toimintatavalle, alakohtaiselle ympäristönsuojelun tason indikaattorille ja huipputason osaamista koskevalle vertailuesimerkille, jotka mainitaan alakohtaisessa viiteasiakirjassa ja joita organisaatio ei pidä ympäristökatselmuksensa perusteella merkityksellisinä. Ne voivat kuitenkin ehdottaa muita merkityksellisiä tekijöitä, jotka organisaatio voisi ottaa huomioon tulevaisuudessa lisätodisteena sitoutumisestaan ympäristönsuojelun tasonsa jatkuvaan parantamiseen.
Alakohtaisen viiteasiakirjan rakenne
Tämä asiakirja sisältää neljä lukua. Sen 1 luvussa esitellään EMAS-järjestelmän oikeudellista taustaa ja kerrotaan, miten tätä asiakirjaa käytetään, ja 2 luvussa määritellään tämän asiakirjan soveltamisala. Luvussa 3 kuvataan lyhyesti ympäristöasioiden hallinnan parhaat toimintatavat (5) ja esitetään tiedot niiden sovellettavuudesta. Silloin kun on pystytty laatimaan tiettyä ympäristöasioiden hallinnan parasta toimintatapaa koskevia erityisiä ympäristönsuojelun tason indikaattoreita ja huipputason osaamista koskevia vertailuesimerkkejä, myös ne esitetään. Huipputason osaamista koskevia vertailuesimerkkejä ei kuitenkaan ole pystytty laatimaan kaikista parhaista toimintatavoista joko siksi, että käytettävissä on vain vähän tietoja, tai siksi, että kunkin yrityksen ja/tai tuotantolaitoksen erityisolosuhteet (valmistettavan tuotteen tyyppi vaihtelee pienistä prototyypeistä ja geometrisesti monimutkaisista tuotteista, joita valmistetaan pieniä tai suuria sarjoja, suuriin tai pieniin komponentteihin; kussakin tuotantolaitoksessa toteutettavat valmistusprosessit ovat hyvin erilaisia jne.) vaihtelevat niin paljon, etteivät huipputason osaamista koskevat vertailuesimerkit olisi mielekkäitä. Silloinkin kun huipputason osaamista koskevia vertailuesimerkkejä esitetään, niitä ei ole tarkoitettu tavoitteiksi, jotka kaikkien yritysten on saavutettava, tai mittariksi, jonka mukaan verrataan alalla toimivien yritysten ympäristönsuojelun tuloksia, vaan pikemminkin esimerkiksi siitä, mikä on mahdollista, jotta yksittäiset yritykset voivat arvioida edistymistään ja jotta ne olisivat motivoituneita pyrkimään lisäparannuksiin. Lopuksi 4 luvussa esitetään kattava taulukko, joka sisältää valikoiman olennaisimpia ympäristönsuojelun tason indikaattoreita sekä niihin liittyvät selitykset ja vertailuesimerkit huipputason osaamisesta.
2. SOVELTAMISALA
Tässä viiteasiakirjassa käsitellään ympäristönsuojelun tasoa metallituotteiden valmistuksen alalla. Asiakirja on suunnattu metallituotteita valmistaville yrityksille ja erityisesti yrityksille, jotka kuuluvat seuraaviin NACE-koodiryhmiin (asetuksessa (EY) N:o 1893/2006 (6) vahvistetun Euroopan yhteisön tilastollisen toimialaluokituksen mukaan):
|
NACE:n kaksinumerotaso 24 (*)”Metallien jalostus”
|
|
NACE:n kaksinumerotaso 25 ”Metallituotteiden valmistus (pl. koneet ja laitteet)” (mukaan lukien kaikki toimialat) |
|
NACE:n kaksinumerotaso 28 (**)”Muiden koneiden ja laitteiden valmistus”
|
|
NACE:n kaksinumerotaso 29 (**)”Moottoriajoneuvojen, perävaunujen ja puoliperävaunujen valmistus”
|
|
NACE:n kaksinumerotaso 32 (**)”Muu valmistus”
|
|
NACE:n kaksinumerotaso 33 ”Koneiden ja laitteiden korjaus, huolto ja asennus”
|
Tämä viiteasiakirja jakautuu kolmeen pääosioon (taulukko 2–1), jotka kattavat valmistajien näkökulmasta metallituotteita valmistavien yritysten tärkeimmät ympäristönäkökohdat.
Taulukko 2–1
Metallituotteiden valmistuksen alakohtaisen viiteasiakirjan rakenne ja keskeiset käsiteltävät ympäristönäkökohdat
Osio |
Kuvaus |
Keskeiset käsiteltävät ympäristönäkökohdat |
||
|
Tässä osiossa käsitellään toimintatapoja, jotka ovat suuntaviivoina sille, miten valmistajat voivat sisällyttää ympäristökestävyyskehykset käytössä oleviin liiketoimintamalleihinsa ja hallintajärjestelmiinsä vähentääkseen ympäristövaikutuksiaan. |
Alueen hoito |
||
|
Nämä parhaat toimintatavat tarjoavat suuntaviivoja sille, miten valmistuslaitosten tukiprosessien, kuten valaistuksen tai ilmanvaihdon, yleistä ympäristönsuojelun tasoa voidaan parantaa. |
Yleishyödylliset palvelut ja ylläpito |
||
|
Tässä osiossa käsitellään toimintatapoja, joilla parannetaan keskeisten valmistustoimien ympäristönsuojelun tasoa. |
Teolliset prosessit |
Taulukossa 2–2 esitetyillä välittömillä ympäristönäkökohdilla ja taulukossa 2–3 esitetyillä välillisillä ympäristönäkökohdilla katsotaan olevan alalla eniten yleistä merkitystä. Kunkin yrityksen on kuitenkin arvioitava tapauskohtaisesti, mitä ympäristönäkökohtia niiden on käsiteltävä.
Taulukko 2–2
Tässä asiakirjassa käsitellyt oleellisimmat välittömät ympäristönäkökohdat ja asiaankuuluvat tärkeimmät ympäristöpaineet
Prosessit |
Oleellisimmat välittömät ympäristönäkökohdat |
Niihin liittyvät keskeiset ympäristöpaineet |
Tukiprosessit |
Johtaminen, hankinnat, toimitusketjun hallinta, laadunvalvonta |
Raaka-aineet Energia Vesi Kulutushyödykkeet Jäte: tavanomainen |
Logistiikka, käsittely, varastointi, pakkaaminen |
Raaka-aineet Energia Kasvihuonekaasupäästöt Vesi Kulutushyödykkeet Päästöt ilmaan Melu, haju, tärinä jne. Maankäyttö Biologinen monimuotoisuus Jäte: tavanomainen |
|
Päästöjen käsittely |
Energia Kulutushyödykkeet Päästöt veteen Päästöt ilmaan Melu, haju, tärinä jne. Jäte: tavanomainen, vaarallinen |
|
Yleishyödylliset palvelut ja ylläpito |
Energia Vesi Kulutushyödykkeet Päästöt veteen Melu, haju, tärinä jne. Jäte: tavanomainen, vaarallinen Maankäyttö Biologinen monimuotoisuus |
|
Valmistusprosessit |
Valaminen |
Raaka-aineet Energia Jäte: vaarallinen |
Muotoilu |
Raaka-aineet Energia Melu, haju, tärinä jne. Jäte: vaarallinen |
|
Metallijauhe |
Raaka-aineet Energia Melu, haju, tärinä jne. Jäte: vaarallinen |
|
Lämpökäsittely |
Raaka-aineet Energia Melu, haju, tärinä jne. Jäte: vaarallinen Kasvihuonekaasut (mukaan lukien F-kaasut, esim. jäähdytyksestä) |
|
Poisto |
Raaka-aineet Energia Vesi Kulutushyödykkeet Päästöt veteen Päästöt ilmaan Melu, haju, tärinä jne. Jäte: tavanomainen |
|
Lisäysprosessit |
Raaka-aineet Energia Melu, haju, tärinä jne. Jäte: vaarallinen, tavanomainen |
|
Muodonmuutos |
Raaka-aineet Energia Melu, haju, tärinä jne. Jäte: vaarallinen |
|
Liittäminen |
Raaka-aineet Energia Kulutushyödykkeet Päästöt ilmaan Melu, haju, tärinä jne. Jäte: tavanomainen |
|
Pintakäsittely |
Raaka-aineet Energia Vesi Kulutushyödykkeet Päästöt veteen Päästöt ilmaan Melu, haju, tärinä jne. Jäte: tavanomainen, vaarallinen |
|
Kokoonpano |
Energia Kulutushyödykkeet Melu, haju, tärinä jne. Jäte: vaarallinen |
|
Tuotesuunnittelu ja infrastruktuurin suunnittelu |
Tuotesuunnittelu |
Raaka-aineet Energia Vesi Kulutushyödykkeet Päästöt ilmaan |
Infrastruktuurin suunnittelu (laitostaso) |
Raaka-aineet Energia Vesi Kulutushyödykkeet Päästöt ilmaan Päästöt veteen Jäte: tavanomainen Maankäyttö Biologinen monimuotoisuus |
|
Prosessin suunnittelu (laitostaso) |
Raaka-aineet Energia Vesi Kulutushyödykkeet Päästöt ilmaan Päästöt veteen Jäte: vaarallinen, tavanomainen |
Taulukko 2–3
Tässä asiakirjassa käsitellyt oleellisimmat välilliset ympäristönäkökohdat ja niihin liittyvät tärkeimmät ympäristöpaineet
Toimet |
Oleellisimmat välilliset ympäristönäkökohdat |
Niihin liittyvät keskeiset ympäristöpaineet |
Tuotantoketjun alkupään toimet |
Raaka-aineiden käyttöönotto ja metallien tuotanto |
Raaka-aineet Energia ja siihen liittyvät kasvihuonekaasupäästöt Vesi Kulutushyödykkeet Päästöt veteen Päästöt ilmaan |
Työkalu- ja laitetuotanto |
||
Tuotantoketjun loppupään toimet |
Käyttö- ja huoltovaihe |
Raaka-aineet Energia ja siihen liittyvät kasvihuonekaasupäästöt Kulutushyödykkeet Päästöt ilmaan Jäte: vaarallinen, tavanomainen |
Käytöstäpoisto |
||
Jätehuolto |
Tämä asiakirja ei koske sellaisia asiakirjan soveltamisalaan kuuluvien NACE-koodien ympäristönäkökohtia, jotka sisältyvät metallituotteiden valmistusta suoraan tai välillisesti käsitteleviin parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskeviin viiteasiakirjoihin (BREF-asiakirjoihin) (7) sekä EU:n lainsäädäntöön, politiikan välineisiin ja parhaita toimintatapoja koskeviin ohjeisiin.
3. YMPÄRISTÖASIOIDEN HALLINNAN PARHAAT TOIMINTATAVAT, ALAKOHTAISET YMPÄRISTÖNSUOJELUN TASON INDIKAATTORIT JA VERTAILUESIMERKIT HUIPPUTASON OSAAMISESTA METALLITUOTTEIDEN VALMISTUKSEN ALALLA
3.1 Ympäristöasioiden hallinnan parhaat toimintatavat monialaisissa kysymyksissä
Tämä osio on merkityksellinen metallituotteiden valmistajille.
3.1.1 Tehokkaiden ympäristöasioiden hallintamenetelmien soveltaminen
Ympäristöasioiden hallinnan paras toimintatapa on käyttää tehokkaita ympäristöasioiden hallintamenetelmiä, jotta voidaan optimoida prosessi- ja tuotesuunnittelu tuotantovaiheessa ja vähentää ympäristövaikutuksia koko arvoketjussa. Tämä kehys käsittää kaksi tasoa:
|
strateginen taso, joka edellyttää kiertotalouteen ja elinkaariajatteluun liittyvien lähestymistapojen soveltamista |
|
toiminnallinen taso, jolla käytetään välineitä, joilla varmistetaan ympäristönsuojelun tason jatkuva parantaminen, kuten lean-ajattelua ja varastojen vähentämistä. |
Sovellettavuus
Tätä ympäristöasioiden hallinnan parasta toimintatapaa voivat soveltaa laajasti kaikki yritykset, myös pk-yritykset. Toimintatavan soveltamista voivat rajoittaa riittävän teknisen tietämyksen puute yrityksen sisällä ja henkilöstön koulutustarve.
Toimintatapaan liittyvät ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkit huippuosaamisesta
Ympäristönsuojelun tason indikaattorit |
Vertailuesimerkit huippuosaamisesta |
||||||||||||||
|
|
3.1.2 Yhteistyö ja viestintä koko arvoketjussa
Ympäristöasioiden hallinnan paras toimintatapa on tehdä yhteistyötä saman alan muiden yritysten ja muiden alojen yritysten kanssa sekä koko arvoketjussa. Yhteistyö voidaan järjestää seuraavasti:
— |
materiaalien ja muiden tarvittavien lisätuotantopanosten kestävä hankinta sekä uusiutuvan energian käyttö valmistustoiminnassa |
— |
resurssien optimointi jakamalla energiaa ja/tai resursseja teollisessa symbioosiverkostossa |
— |
järjestelmällinen yhteistyö sidosryhmien kanssa uusien ympäristöystävällisten tuotteiden kehittämiseksi ja olemassa olevien tuotteiden ympäristönsuojelun tason parantamiseksi. |
Sovellettavuus
Tätä ympäristöasioiden hallinnan parasta toimintatapaa voivat soveltaa laajasti kaikenkokoiset alan yritykset, myös pk-yritykset.
Riittävän teknisen tietämyksen puute yrityksen sisällä ja henkilöstön koulutuksen tarve aiheuttavat lisäkustannuksia, jotka voivat muodostaa merkittävän esteen joillekin yrityksille, erityisesti pk-yrityksille.
Toimintatapaan liittyvät ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkit huippuosaamisesta
Ympäristönsuojelun tason indikaattorit |
Vertailuesimerkit huippuosaamisesta |
||||||||||||||||
|
|
3.1.3 Energianhallinta
|
Ympäristöasioiden hallinnan paras toimintatapa on optimoida energiankulutus noudattamalla energianhallintasuunnitelmaa, joka sisältää järjestelmällisen ja yksityiskohtaisen energiankulutuksen seurannan kaikissa valmistuspaikoissa prosessitasolla. Toimintatapa käsittää seuraavat osat:
|
|
Suunnitelma voidaan laatia standardoidussa tai räätälöidyssä muodossa, esimerkiksi ISO 50001 -standardin pohjalta tai osana kokonaisvaltaista ympäristöjärjestelmää, kuten EMAS-järjestelmää. |
Sovellettavuus
Tätä ympäristöasioiden hallinnan parasta toimintatapaa voivat soveltaa kaikentyyppiset tämän alan yritykset, myös pk-yritykset.
Toimintatavan soveltamista voi rajoittaa teknisen tietämyksen puute yrityksen sisällä, erityisesti pienissä yrityksissä. Lisäksi energianhallintajärjestelmän osien riittämätön integrointi ja heikko viestintä organisaation sisällä voivat heikentää käytössä olevan energianhallintajärjestelmän toimivuutta ja tehokkuutta.
Toimintatapaan liittyvät ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkit huippuosaamisesta
Ympäristönsuojelun tason indikaattorit |
Vertailuesimerkit huippuosaamisesta |
||||||
|
|
3.1.4 Ympäristön kannalta asianmukainen ja resurssitehokas kemikaalien hallinta
Ympäristöasioiden hallinnan paras toimintatapa on optimoida valmistusprosesseissa käytettävien kemikaalien määrät, minimoida hävitettävät kemikaalit ja korvata vaaralliset kemikaalit mahdollisuuksien mukaan ympäristöystävällisemmillä vaihtoehdoilla.
Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi metallituotteiden valmistajat voivat
— |
tarkastella nykyistä kemikaalien käyttöä ja hallintaa paikan päällä |
— |
seurata kemikaalien käyttöä yksittäisten kemikaalien (eikä useiden kemikaalien) tasolla ja keskittyä tärkeimpiin käytettyihin kemikaaleihin |
— |
vähentää kemikaalien käyttöä mahdollisuuksien mukaan esimerkiksi muuttamalla valmistusprosesseja, käyttämällä kemikaaleja tehokkaammin ja omaksumalla liiketoimintamalleja, joilla yhdenmukaistetaan kemikaalien toimittajien ja käyttäjien välisiä kannustimia kemikaalimäärien vähentämiseksi |
— |
korvata vaarallisia kemikaaleja vaihtoehdoilla, joiden ympäristövaikutukset ovat vähäisempiä |
— |
vähentää kemiallista jätettä ja jätevirtoja, esimerkiksi käyttämällä kemikaaleja uudelleen tai kierrättämällä niitä käyttää tarvittaessa ulkoista asiantuntemusta, esimerkiksi ulkoistamalla kemikaalien hallinta osittain tai kokonaan. |
Sovellettavuus
Tätä ympäristöasioiden hallinnan parasta toimintatapaa voivat soveltaa laajasti kaikentyyppiset alan yritykset, myös pk-yritykset.
Kuvatun kemikaalien hallintajärjestelmän käyttö edellyttää teknistä tietämystä, joka voi olla merkittävä este, erityisesti pk-yrityksille.
Toimintatapaan liittyvät ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkit huippuosaamisesta
Ympäristönsuojelun tason indikaattorit |
Vertailuesimerkit huippuosaamisesta |
||||||
|
|
3.1.5 Biologisen monimuotoisuuden hallinta
Ympäristöasioiden hallinnan paras toimintatapa on ottaa huomioon välittömät ja välilliset vaikutukset koko arvoketjussa ja paikan päällä valmistusprosesseissa seuraavasti:
— |
arvioidaan välittömät vaikutukset tarkastamalla tuotantopaikka ja yksilöimällä ongelmakohdat |
— |
tarkastetaan ekosysteemin hallinta, jotta nähdään ekosysteemipalvelujen vaikutukset koko arvoketjussa |
— |
tehdään yhteistyötä asiaankuuluvien (paikallisten) sidosryhmien kanssa mahdollisten ongelmien minimoimiseksi |
— |
mitataan vaikutukset määrittämällä asiaankuuluvat mittarit ja seuraamalla niitä |
— |
raportoidaan säännöllisesti yrityksen toimista. |
Sovellettavuus
|
Tätä ympäristöasioiden hallinnan parasta toimintatapaa voivat soveltaa laajasti kaikentyyppiset tämän alan yritykset, myös pk-yritykset. |
|
Toimintatavan osatekijöiden täytäntöönpano edellyttää hierarkian sitoutumista. Toimintatavan osatekijöiden täytäntöönpanosta saatavia suoria hyötyjä on mahdotonta esittää määrällisesti. Myöskään tämän parhaan toimintatavan osatekijöiden soveltamisen avulla investoinnille saatavaa suoraa tuottoa ei voida laskea. Nämä kaksi seikkaa voivat muodostaa merkittävän esteen, erityisesti pk-yrityksille. Toimintatapaan liittyvät ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkit huippuosaamisesta
|
3.1.6 Arvokkaiden ja/tai suurina sarjoina valmistettujen tuotteiden ja komponenttien uudelleenvalmistus ja laadukas kunnostus
|
Uudelleenvalmistus tarkoittaa tuotteen purkamista, komponenttien korjaamista ja vaihtamista sekä yksittäisten osien ja koko tuotteen testaamista sen varmistamiseksi, että tuote täyttää samat laatuvaatimukset kuin nykyään valmistettavat uudet tuotteet, ja asianmukaisen takuun myöntämistä. Kunnostuksella tarkoitetaan käytettyä tuotetta, joka täyttää alkuperäiset laatuvaatimukset, joita sovellettiin silloin, kun se tuotiin markkinoille ensimmäisen kerran. Toisin sanoen kunnostettu tuote saavuttaa laatutason, joka oli voimassa, kun se valmistettiin ensimmäisen kerran, eikä sitä laatutasoa, joka on nykyään valmistettavalla samanlaisella tuotteella. |
|
Paras toimintatapa on ottaa huomioon ja mahdollistaa käytettyjen metallituotteiden uudelleenvalmistus tai kunnostus ja saattaa ne markkinoille uudelleenkäyttöä varten, kun ympäristöhyödyt on osoitettu koko elinkaaren näkökulmasta. Uudelleenvalmistettujen tai kunnostettujen tuotteiden laatu on vähintään sama kuin silloin, kun ne tuotiin ensimmäisen kerran markkinoille, ja ne myydään asianmukaisen takuun kanssa. |
Sovellettavuus
Tätä ympäristöasioiden hallinnan parasta toimintatapaa voivat soveltaa kaikentyyppiset tämän alan yritykset, myös pk-yritykset.
Uudelleenvalmistus tai kunnostus voi lisätä yritysten toimintakustannuksia, mutta arvokkaiden tuotteiden/komponenttien/osien valmistus suurina sarjoina kompensoi sen varmasti.
Toimintatapaan liittyvät ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkit huippuosaamisesta
Ympäristönsuojelun tason indikaattorit |
Vertailuesimerkit huippuosaamisesta |
||||||
|
|
3.1.7 Linkki parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskeviin vertailuasiakirjoihin, jotka ovat merkityksellisiä metallituotteita valmistaville yrityksille
Ympäristöasioiden hallinnan paras toimintatapa metallituotteita valmistaville yrityksille on tutustua parhaisiin käytettävissä oleviin tekniikoihin (10) (BAT), jotka kuvataan parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevissa vertailuasiakirjoissa (BREF-asiakirjat), jotta yritykset voivat tunnistaa huomioon otettavat ympäristönäkökohdat ja käyttää tarvittaessa tekniikoita.
Sovellettavuus
Parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT), jotka kuvataan parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevissa vertailuasiakirjoissa (BREF-asiakirjat), sovelletaan teollisuuden päästöistä annetun direktiivin (11) soveltamisalaan kuuluviin suuriin yrityksiin.
Tämä ympäristöasioiden hallinnan paras toimintatapa on erittäin merkityksellinen pk-yrityksille (teollisuuden päästöistä annetun direktiivin kynnysarvon alapuolella). Teknisen tietämyksen tai valmiuksien puute voi kuitenkin olla rajoittava tekijä, erityisesti pk-yrityksille.
Toimintatapaan liittyvät ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkit huippuosaamisesta
Ympäristönsuojelun tason indikaattorit |
Vertailuesimerkit huippuosaamisesta |
(i23) Asiaankuuluvien parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden huomioon ottaminen |
Ei sovelleta |
3.2 Ympäristöasioiden hallinnan parhaat toimintatavat yleishyödyllisten palvelujen optimoinnissa
Tässä osiossa käsitellään tukiprosesseihin liittyviä käytäntöjä, ja se on merkityksellinen metallituotteiden valmistajille.
3.2.1 Tehokas ilmanvaihto
Ympäristöasioiden hallinnan paras toimintatapa on parantaa ilmanvaihtojärjestelmän tehokkuutta ja vähentää sen energiankulutusta
— |
tekemällä tutkimus valmistuspaikasta, mukaan lukien rakennukset ja prosessit |
— |
kartoittamalla lämmön, kosteuden ja sisäilman epäpuhtauksien lähteet |
— |
vähentämällä näitä lähteitä, esimerkiksi tehokkaalla huollolla, jolla rajoitetaan epäpuhtauspäästöjä, tai eristämällä lähde ilmanpaine-eron avulla |
— |
määrittelemällä ilmanvaihdon nykyinen ja tuleva todellinen tarve |
— |
tarkastamalla olemassa oleva ilmanvaihtojärjestelmä, jotta määriteltyjä tarpeita voidaan verrata käytössä olevaan laitteistoon |
— |
suunnittelemalla ilmanvaihtojärjestelmä uudelleen sen energiankulutuksen vähentämiseksi ja energian talteenoton tehostamiseksi (12); talteen otettu lämpö käytetään jäähdytykseen (ilmastointijärjestelmä) tai lämmitykseen tai esilämmitykseen, asennetaan paikallisia uusiutuvia energialähteitä (aurinkolämpö tai aurinkosähkö jäähdytysjärjestelmien käyttämiseksi) ja vähennetään syötetyn ilman määrää (mikä vähentää sen lämmitykseen tai jäähdytykseen käytettävää energiaa). Tarvepohjainen ilmanvaihto voidaan suunnitella siten, että vältetään huippuvedot ja mahdollistetaan energiatehokkaampi toiminta pienemmillä laitteilla. |
Samanlaista lähestymistapaa voidaan soveltaa myös uusiin laitoksiin, jolloin tarpeet on määritelty suunniteltua rakennusta ja prosesseja varten ja niitä voidaan vähentää edelleen vaikuttamalla niiden suunnitteluun.
Sovellettavuus
Tätä ympäristöasioiden hallinnan parasta toimintatapaa voivat soveltaa kaikentyyppiset tämän alan yritykset, myös pk-yritykset. Riittämätön tekninen tietämys yrityksen sisällä voi joskus muodostaa esteen toimintatavan kaikkien osatekijöiden täytäntöönpanolle.
Valmistuslaitoksen henkilöstön turvallisuus on otettava huomioon määritettäessä käytössä olevan ilmanvaihtojärjestelmän energiatehokkuutta.
Toimintatapaan liittyvät ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkit huippuosaamisesta
Ympäristönsuojelun tason indikaattorit |
Vertailuesimerkit huippuosaamisesta |
||||||||||
|
|
3.2.2 Optimaalinen valaistus
Optimaalinen valaistus uusissa ja olemassa olevissa valmistuspaikoissa edellyttää valaistustutkimusta, jossa määritellään todelliset (nykyiset ja tulevat) valaistustarpeet ja valaistussuunnitelma optimaalisen valaistusratkaisun määrittelemiseksi (esim. valaistusjärjestelmät, varusteet, lamput, päivänvalon käyttö).
Ympäristöasioiden hallinnan paras toimintatapa metallituotteiden valmistajille on optimoida olemassa olevat ja uudet valaistusjärjestelmät
— |
maksimoimalla päivänvalon käyttö |
— |
asentamalla läsnäoloilmaisimilla ohjattu valaistus keskeisille paikoille |
— |
seuraamalla erikseen valaistuksen energiankulutusta |
— |
valitsemalla suunniteltujen käyttötuntien ja laitosalueen perusteella parhaiten sopivia energiatehokkaita lamppuja |
— |
noudattamalla valaistusjärjestelmän säännöllistä puhdistus- ja huoltosuunnitelmaa. |
Sovellettavuus
Tätä ympäristöasioiden hallinnan parasta toimintatapaa voivat soveltaa laajasti kaikentyyppiset tämän alan yritykset, pk-yritykset mukaan luettuina. Se soveltuu kuitenkin parhaiten uusiin valmistuspaikkoihin tai uudistetuille tuotantolinjoille.
Luonnonvalo on tärkeä osa tehokkaita valaistusjärjestelmiä, mutta sen toteutus voi olla rajallista joissakin kohteissa paikallisten luonnonolojen vuoksi. Vastaavasti sen sovellettavuus voi olla rajallista nykyisissä valmistuspaikoissa arkkitehtonisten rajoitusten vuoksi.
Toimintatapaan liittyvät ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkit huippuosaamisesta
Ympäristönsuojelun tason indikaattorit |
Vertailuesimerkit huippuosaamisesta |
||||||||||||
|
Ei sovelleta |
3.2.3 Jäähdytysjärjestelmien ympäristöoptimointi
Ympäristöasioiden hallinnan paras toimintatapa on parantaa järjestelmällisesti valmistuspaikan konepajojen jäähdytysjärjestelmien energiatehokkuutta ja yleistä ympäristönsuojelun tasoa
— |
pyrkimällä vähentämään jäähdytyksen tarvetta |
— |
tarkastamalla käytössä oleva jäähdytysjärjestelmä määriteltyjen tarpeiden vertaamiseksi nykyiseen jäähdytyslaitteistoon |
— |
suunnittelemalla jäähdytysjärjestelmä uudelleen keskittyen energia- ja vesitehokkuuden maksimointiin ja kasvihuonekaasupäästöjen minimointiin. |
Sovellettavuus
Tätä ympäristöasioiden hallinnan parasta toimintatapaa voivat soveltaa kaikentyyppiset tämän alan yritykset, myös pk-yritykset. Se soveltuu parhaiten uusiin tai uudistettuihin valmistuspaikkoihin.
Toimintatavan täytäntöönpano voi kuitenkin edellyttää tukea ulkopuolisilta kumppaneilta, mikä voi muodostaa esteen, erityisesti pk-yrityksille.
Toimintatapaan liittyvät ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkit huippuosaamisesta
Ympäristönsuojelun tason indikaattorit |
Vertailuesimerkit huippuosaamisesta |
||||||||
|
Ei sovelleta |
3.2.4 Paineilman järkevä ja tehokas käyttö
Ympäristöasioiden hallinnan paras toimintatapa on se, että metallituotteiden valmistajat vähentävät paineilman käyttöön liittyvää energiankulutustaan valmistusprosesseissa seuraavilla toimilla:
|
Paineilman käytön kartoitus ja arviointi. Jos osaa paineilmasta käytetään tehottomissa käyttökohteissa tai epäasianmukaisesti, muut tekniset ratkaisut voivat olla tarkoituksenmukaisempia tai tehokkaampia. Jos yrityksessä harkitaan siirtymistä paineilmatyökaluista sähkötyökaluihin tietyssä käyttökohteessa, on tehtävä asianmukainen arviointi, jossa otetaan huomioon energiankulutuksen lisäksi myös kaikki ympäristönäkökohdat sekä käyttökohteeseen liittyvät erityistarpeet. |
|
Paineilmajärjestelmän optimointi
|
Sovellettavuus
Tätä ympäristöasioiden hallinnan parasta toimintatapaa voivat soveltaa kaikentyyppiset tämän alan yritykset, myös pk-yritykset. Se soveltuu parhaiten uusille tai uudistetuille tuotantolinjoille.
Toimintatapaan liittyvät ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkit huippuosaamisesta
Ympäristönsuojelun tason indikaattorit |
Vertailuesimerkit huippuosaamisesta |
||||||||
|
|
3.2.5 Uusiutuvan energian käyttö
Ympäristöasioiden hallinnan paras toimintatapa on se, että metallituotteita valmistavat yritykset käyttävät prosesseissaan uusiutuvaa energiaa
— |
ostamalla todennetusti uusiutuvista energialähteistä tuotettua sähköä tai tuottamalla sähköä itse uusiutuvista energialähteistä |
— |
tuottamalla lämpöä uusiutuvista energialähteistä (esim. aurinkolämpö, mukaan lukien keskittävä aurinkolämpö, maalämpö- tai lämpöpumput, joita voidaan käyttää myös uusiutuvalla sähköllä, esim. aurinkosähköllä tai kestävällä (jätepohjaisella) biomassalla ja biokaasulla) |
— |
asentamalla energiavarastointijärjestelmiä, myös varastoimalla lämpöä aurinkolämpö-, maalämpö- ja ympäristölämpösovellusten täydennyksenä, tarvittaessa yhdessä lämpöpumppujen kanssa lämmitystä ja jäähdytystä varten, jotta itse tuotetun uusiutuvan energian omaa käyttöä voidaan lisätä. |
Sovellettavuus
Tätä ympäristöasioiden hallinnan parasta toimintatapaa voivat soveltaa laajasti kaikentyyppiset tämän alan yritykset, myös pk-yritykset.
Oma lämmöntuotanto uusiutuvista energialähteistä ja integrointi valmistusprosesseihin riippuu paljon käytettyjen valmistusprosessien teknisistä erityispiirteistä ja todellisesta tarpeesta, esim. korkean lämpötilan prosessista.
Toimintatapaan liittyvät ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkit huippuosaamisesta
Ympäristönsuojelun tason indikaattorit |
Vertailuesimerkit huippuosaamisesta |
||||||||
|
|
3.2.6 Sadeveden keräys
Ympäristöasioiden hallinnan paras toimintatapa on vähentää makean veden käyttöä valmistuspaikoissa keräämällä sadevettä ja käyttämällä sitä eri valmistusprosesseissa tai tukiprosesseissa. Tällaisessa järjestelmässä sadevettä kerätään valuma-alueelta (usein valmistuslaitoksen katolta tai pysäköintialueelta), ja siinä on johtojärjestelmä, jolla se kerätään varastointisäiliöön, sekä jakelujärjestelmä (putket ja pumppu), jolla se viedään lopullisiin käyttöpaikkoihin.
Sovellettavuus
Tätä ympäristöasioiden hallinnan parasta toimintatapaa voivat soveltaa laajasti kaikentyyppiset tämän alan yritykset, myös pk-yritykset. Se sopii parhaiten uusiin tai jälkiasennettuihin laitoksiin ja erityisesti laitoksiin, joissa kerättyä sadevettä voidaan käyttää prosessivetenä. Jälkiasennuksen tapauksessa rakennuksen ominaisuudet voivat muodostaa esteen toimintatavan toteutukselle.
Maantieteellinen sijainti vaikuttaa huomattavasti tämän parhaan toimintatavan merkityksellisyyteen (esim. sademäärä tai paikallinen vedenpuute). Joillakin alueilla toimintatapa on pakollinen tulvien ehkäisemistä koskevan lainsäädännön perusteella ja pohjaveden käytön vähentämiseksi.
Toimintatapaan liittyvät ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkit huippuosaamisesta
Ympäristönsuojelun tason indikaattorit |
Vertailuesimerkit huippuosaamisesta |
||||
|
|
3.3 Ympäristöasioiden hallinnan parhaat toimintatavat valmistusprosesseissa
Tässä osiossa käsitellään keskeisiin valmistusprosesseihin liittyviä käytäntöjä, ja se on merkityksellinen metallituotteiden valmistajille.
3.3.1 Resurssitehokkaiden nestemäisten metallintyöstöaineiden valinta
Ympäristöasioiden hallinnan paras toimintatapa on valita resurssitehokkaat nestemäiset metallintyöstöaineet
|
tekemällä järjestelmällisiä ja perusteellisia tieteellisiä arviointeja käytettävissä olevista nestemäisistä metallintyöstöaineista käyttäen useita eri kriteerejä, mukaan lukien taloudelliset ja ympäristönäkökohdat, ja otetaan huomioon nesteiden ja valmistettujen tuotteiden koko elinkaari |
|
etsimällä käytettävissä olevia nestemäisiä metallintyöstöaineita, joilla voidaan suorittaa samanaikaisesti eri tehtäviä (esim. voitelu, lastunpoisto, puhdistus) tai joita voidaan käyttää monta kertaa asianmukaisen talteenoton ja/tai uudelleenmuokkauksen jälkeen. |
Tähän parhaaseen toimintatapaan kuuluu myös valittujen nestemäisten metallintyöstöaineiden tehon arviointi ja seuranta niiden käytön aikana tai sen jälkeen seurantajärjestelmän avulla.
Sovellettavuus
Tätä ympäristöasioiden hallinnan parasta toimintatapaa voivat soveltaa kaikentyyppiset tämän alan yritykset, myös pk-yritykset. Teknisen tietämyksen puute yrityksen sisällä voi kuitenkin muodostua esteeksi, erityisesti pk-yrityksissä.
Toimintatapaan liittyvät ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkit huippuosaamisesta
Ympäristönsuojelun tason indikaattorit |
Vertailuesimerkit huippuosaamisesta |
||||||||||||||||
|
|
3.3.2 Jäähdytysvoiteluaineiden kulutuksen minimointi metallintyöstössä
Ympäristöasioiden hallinnan paras toimintatapa on minimoida jäähdytysvoiteluaineiden käyttö metallin työstö- ja muotoilutoimissa. Tämä voidaan saavuttaa sellaisilla tekniikoilla kuin kryojäähdytys tai jäähdytysvoiteluaineen syöttö kovalla paineella. Nämä tekniikat vähentävät jätteen syntymistä, lisäävät prosessin kokonaistehokkuutta ja vähentävät siten energiankulutusta sekä pidentävät työkalun käyttöikää.
Sovellettavuus
Tätä ympäristöasioiden hallinnan parasta toimintatapaa voivat soveltaa laajasti kaikentyyppiset tämän alan yritykset, myös pk-yritykset. Energiaintensiteettinsä vuoksi se soveltuu paremmin pieniin sarjoihin tai prototyyppeihin ja uusiin tai uudistettuihin laitoksiin kuin jatkuvaan prosessiin jälkiasennettuna.
Energiaintensiteetti on kuitenkin parametri, jota on tarkasteltava huolellisesti tapauskohtaisesti. Tämä voi yhdessä yrityksen sisäisen teknisen tietämyksen ja asiantuntemuksen puutteen kanssa muodostaa merkittävän esteen tämän parhaan toimintatavan soveltamiselle.
Toimintatapaan liittyvät ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkit huippuosaamisesta
Ympäristönsuojelun tason indikaattorit |
Vertailuesimerkit huippuosaamisesta |
||||||||||
|
|
3.3.3 Metallin painomuovaus muottivalmistuksen vaihtoehtona
Pieninä sarjoina tapahtuvassa tuotannossa ympäristöasioiden hallinnan parhaana toimintatapana voidaan käyttää metallin painomuovausta (incremental sheet metal forming, ISF) muottivalmistuksen vaihtoehtona. Näin voidaan valmistaa monimutkaisia tuotteita niin, että materiaalitehokkuus paranee.
Sovellettavuus
Tätä ympäristöasioiden hallinnan parasta toimintatapaa voivat soveltaa laajasti kaikentyyppiset tämän alan yritykset, myös pk-yritykset. Painomuovausta voidaan soveltaa monenlaisiin materiaaleihin, ja se sopii parhaiten geometrisesti monimutkaisiin tuotteisiin sekä pieniin tuotantosarjoihin ja prototyyppeihin. Ennen painomuovaustekniikkaan siirtymistä yritykset voivat kuitenkin tehdä elinkaariarvioinnin ympäristöhyötyjen selvittämiseksi.
Toimintatapaan liittyvät ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkit huippuosaamisesta
Ympäristönsuojelun tason indikaattorit |
Vertailuesimerkit huippuosaamisesta |
||||||||||||||
|
|
3.3.4 Metallintyöstökoneiden valmiustilaenergian kulutuksen vähentäminen
Ympäristöasioiden hallinnan paras toimintatapa on vähentää metallintyöstökoneiden valmiustilaenergian kulutusta kytkemällä pois (ja uudelleen päälle) koneet mahdollisimman tehokkaasti joko manuaalisesti tai automaattisesti (ohjausjärjestelmän uudelleenohjelmointi) tai hankkimalla energiatehokkaampia koneita, joihin on integroitu ”vihreä” (erittäin vähän energiaa kuluttava) valmiustila. Tämä toimintatapa perustuu usein siihen, että useita alayksikköjä voidaan kytkeä pois päältä yksitellen sen sijaan, että koko kone asetettaisiin valmiustilaan. Lisäksi optimoimalla tuotantosuunnittelu voidaan lyhentää valmiustilavaiheiden kestoa erityisesti seisokkien aikana paljon energiaa käyttävissä koneissa.
Sovellettavuus
Tätä ympäristöasioiden hallinnan parasta toimintatapaa voivat soveltaa laajasti kaikentyyppiset tämän alan yritykset, myös pk-yritykset.
Toimintatapaan liittyvät ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkit huippuosaamisesta
Ympäristönsuojelun tason indikaattorit |
Vertailuesimerkit huippuosaamisesta |
||||||||||
|
|
3.3.5 Metallijäämien materiaaliarvon säilyttäminen
Ympäristöasioiden hallinnan paras toimintatapa on säilyttää materiaaliarvo jälkikäsittelemällä metalliromu (lastut ja purut). Tämä voidaan toteuttaa erityisesti kahdella metallijäämien käsittelytavalla:
— |
erottamalla metallijäämien virrat toisistaan sen varmistamiseksi, että ne ovat erittäin puhtaita ja että ne voidaan ottaa talteen ja kierrättää laadukkaammin |
— |
ottamalla talteen ja erottelemalla leikkuuöljy ja metalli, esimerkiksi puristamalla lastut briketeiksi. |
Sovellettavuus
Tätä ympäristöasioiden hallinnan parasta toimintatapaa voivat soveltaa kaikentyyppiset tämän alan yritykset, myös pk-yritykset. Sillä on eniten merkitystä suurten sarjojen valmistuksessa.
Materiaalien työstämisestä syntyvien jäämien määrän on oltava suuri taloudellisen toteutettavuuden varmistamiseksi.
Toimintatapaan liittyvät ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkit huippuosaamisesta
Ympäristönsuojelun tason indikaattorit |
Vertailuesimerkit huippuosaamisesta |
||||||
|
|
3.3.6 Monisuuntainen taonta
Kun taotaan monimutkaisia tuotteita, joissa on paljon erilaisia leikkuupintoja, paras toimintatapa on käyttää monisuuntaista taontaa. Tämä käytäntö vähentää huomattavasti purseen muodostumista, kun valmistettavaan kappaleeseen kohdistetaan painetta eri suunnista, minkä ansiosta koneilla on jälkeenpäin vähemmän materiaalia poistettavana.
Sovellettavuus
Tätä ympäristöasioiden hallinnan parasta toimintatapaa voivat soveltaa laajasti kaikentyyppiset tämän alan yritykset, myös pk-yritykset. Se soveltuu erityisesti monimutkaisiin komponentteihin ja kapean erikoisalan tuotteisiin sekä yrityksille, joilla on suuret tuotantosarjat. Monisuuntaista taontaa voidaan käyttää monenlaisissa materiaaleissa (alumiini, kupari, magnesium, titaani).
Toimintatavan soveltaminen voi kuitenkin olla rajallista, koska on hankittava erityisiä taontavälineitä ja teknistä tietämystä, jotka aiheuttavat suuria investointikustannuksia.
Toimintatapaan liittyvät ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkit huippuosaamisesta
Ympäristönsuojelun tason indikaattorit |
Vertailuesimerkit huippuosaamisesta |
||||||||||||||
|
|
3.3.7 Hybridityöstö energiankäytön vähentämiseksi
Ympäristöasioiden hallinnan paras toimintatapa metallituotteiden valmistajille on käyttää hybridityöstöä, jos se vähentää huomattavasti kokonaisenergiantarvetta yhden osan/tuotteen/komponentin työstämistä kohti yhdistämällä kaksi tai useampia eri valmistusprosesseja uudeksi kokonaisuudeksi, jossa hyödynnetään synergisesti kunkin yksittäisen prosessin etuja.
Eri valmistusprosessien, kuten jyrsimisen ja porauksen, yhdistäminen voi lisätä vapautta osien, tuotteiden ja komponenttien suunnittelussa ja valmistuksessa perinteisten työstötekniikoiden käyttöön verrattuna.
Sovellettavuus
Tätä ympäristöasioiden hallinnan parasta toimintatapaa voivat soveltaa laajasti kaikentyyppiset tämän alan yritykset, myös pk-yritykset. Se soveltuu erityisesti valmistuspaikkoihin, joissa on uusia koneita. Hybridityöstöllä on suuri merkitys rakenteeltaan monimutkaisten osien/tuotteiden/komponenttien valmistuksessa.
Toimintatavan soveltamista voivat rajoittaa erityisesti pk-yrityksissä suhteellisen suuret investointikustannukset yhdessä yrityksen sisäisen teknisen tietämyksen/kapasiteetin puutteen kanssa.
Toimintatapaan liittyvät ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkit huippuosaamisesta
Ympäristönsuojelun tason indikaattorit |
Vertailuesimerkit huippuosaamisesta |
||||||||||||
|
|
3.3.8 Ennakoivan ohjauksen käyttö maalauskaappien LVI-hallinnassa
Ympäristöasioiden hallinnan paras toimintatapa on minimoida LVI:n energiankulutus maalauskaapeissa ottamalla käyttöön takaisin- ja myötäkytkentään perustuva ennakoiva ohjausjärjestelmä, jolla on raja-arvoin määritelty toimintaikkuna. Tällaisen järjestelmän avulla maalin kuivumisnopeus voidaan pitää vakiona säilyttämättä maalauskaapin lämpötilaa ja ilmankosteutta jatkuvasti samana, kuten perinteisissä ohjausjärjestelmissä. Toimintaperiaatteena on pitää vakiona vain ero, joka vallitsee ilmaan imeytyvän höyryn enimmäismäärän (joka vaihtelee lämpötilan mukaan) ja ilmassa jo olevan vesihöyryn määrän välillä.
Sovellettavuus
Tämä ympäristöasioiden hallinnan paras toimintatapa sopii yrityksille, joilla on suuret tuotantosarjat, suuret maalauskaapit ja paljon maalauskaappeja.
Toimintatavan kattava ja vaikuttava toteutus edellyttää
— |
päteviä työntekijöitä, jotka tuntevat hyvin maalin kuivumisprosessin ja maalin laadunvalvonnan |
— |
laitoksen tehokkuuden ylläpitämistä |
— |
luotettavaa ja jatkuvaa tietojen seurantaa (anturit, mittaus jne.) ja automaatiojärjestelmiä (paikan päällä). |
Edellä mainittujen korkeampien vaatimusten täyttäminen muodostaa yhdessä yrityksen sisäisen teknisen tietämyksen puutteen ja suurten investointikustannusten kanssa esteen toimintatavan toteutukselle, erityisesti pk-yrityksissä.
Toimintatapaan liittyvät ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkit huippuosaamisesta
Ympäristönsuojelun tason indikaattorit |
Vertailuesimerkit huippuosaamisesta |
||||||||||
|
|
4. SUOSITELLUT KESKEISET ALAKOHTAISET YMPÄRISTÖNSUOJELUN TASON INDIKAATTORIT
Taulukossa 4.1 on luettelo metallituotteiden valmistuksen keskeisistä ympäristönsuojelun tason indikaattoreista sekä niihin liittyvistä vertailuarvoista ja viittauksista asiaankuuluviin ympäristöasioiden hallinnan parhaisiin toimintatapoihin. Ne kuuluvat 3 luvussa mainittuihin indikaattoreihin.
Taulukko 4.1
Metallituotteiden valmistuksen keskeiset ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkit huipputason osaamisesta
Indikaattori |
Mittayksiköt |
Pääasiallinen kohderyhmä |
Lyhyt kuvaus |
Seurannan suositeltu vähimmäistaso |
Asiaan liittyvä keskeinen EMAS-indikaattori (14) |
Vertailuesimerkki huippuosaamisesta |
Vertailuesimerkkiin liittyvä ympäristöasioiden hallinnan paras toimintatapa (15) |
||||||
Ympäristöasioiden hallinnan parhaat toimintatavat monialaisissa kysymyksissä |
|||||||||||||
Resurssitehokkuus |
kg valmiita tuotteita / kg materiaalipanoksia |
Metallituotteiden valmistajat |
Valmiiden valmistettujen tuotteiden määrä jaettuna valmiiden tuotteiden valmistamiseen tarvittujen materiaalipanosten määrällä. Tämän indikaattorin tulokset voivat auttaa soveltamaan elinkaariajattelun, lean-ajattelun ja kiertotalouden kaltaisia lähestymistapoja, jotta voidaan arvioida mahdollisuuksia ympäristön tilan parantamiseen nykyisten tai uusien metallituotteiden valmistuksessa. |
Paikka |
Materiaalitehokkuus |
Elinkaariajattelun, lean-ajattelun ja kiertotalouden järjestelmällinen huomioon ottaminen kaikissa strategisissa päätöksissä |
3.1.1, 3.3.3, 3.3.6, 3.3.7 |
||||||
Materiaalivirtojen ja niiden ympäristömerkityksen kartoitus |
K/E |
Metallituotteiden valmistajat |
Tämä indikaattori koskee kaikkien metallituotteiden valmistuksessa käytettävien materiaalien virtojen ja niiden ympäristömerkityksen kartoitusta. |
Laitos |
Materiaalitehokkuus |
Uusien tuotteiden kehittämistä arvioidaan ympäristön tilan parantamisen kannalta. |
3.1.1 |
||||||
Niiden tavaroiden ja palvelujen osuus, jotka ovat ympäristösertifioituja tai joilla on todistetusti tavanomaista vähemmän ympäristövaikutuksia |
% |
Metallituotteiden valmistajat |
Niiden valmistettujen tuotteiden tai tarjottujen palvelujen määrä, joilla on todistetusti tavanomaista vähemmän ympäristövaikutuksia, jaettuna valmistettujen tuotteiden tai tarjottujen palvelujen kokonaismäärällä. |
Laitos |
Materiaalitehokkuus |
Kaikki ostetut tavarat ja palvelut täyttävät yrityksen asettamat ympäristökriteerit. |
3.1.2 |
||||||
Muiden yritysten sivutuotteiden, jäännösenergian tai muiden resurssien käyttö |
kg materiaaleja muista yrityksistä / kg kokonaistuotantopanoksia MJ energiaa muista yrityksistä / MJ energian kokonaiskulutusta |
Metallituotteiden valmistajat |
Tämä indikaattori tarkoittaa tuotteiden tai osien valmistuksessa käytettyjen muiden yritysten sivutuotteiden tai jäännösenergian määrää jaettuna kokonaismäärällä tai energiapanoksilla. |
Yritys |
Materiaalitehokkuus |
Yhteistyö muiden organisaatioiden kanssa energian ja resurssien käyttämiseksi tehokkaammin järjestelmätasolla |
3.1.2 |
||||||
Sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen keskittyen ympäristönsuojelun tason parantamiseen |
K/E |
Metallituotteiden valmistajat |
Tämä indikaattori koskee sitä, osallistuvatko sidosryhmät koko arvoketjussa järjestelmällisesti sellaisten uusien tuotteiden tai osien kehittämiseen, joiden ympäristönsuojelun taso on parempi. |
Yritys |
Materiaalitehokkuus |
Sidosryhmien rakenteellinen osallistuminen ympäristöystävällisempien tuotteiden kehittämiseen |
3.1.2 |
||||||
Energiankulutuksen seurantajärjestelmä prosessitasolla |
K/E |
Metallituotteiden valmistajat |
Tämä indikaattori tarkoittaa järjestelmällistä ja yksityiskohtaista energiankulutuksen seurantaa kaikissa valmistuspaikoissa prosessitasolla. |
Paikka |
Energiatehokkuus |
Jatkuva energiankulutuksen seuranta toteutetaan prosessitasolla, mikä edistää energiatehokkuuden parantamista. |
3.1.3 |
||||||
Yksittäisten käytettyjen kemikaalien osalta käytetty määrä ja luokitus asetuksen (EY) 1272/2008 (CLP-asetus) mukaisesti |
kg / kg valmista tuotetta tai valmistettuja osia |
Metallituotteiden valmistajat |
Valmistusprosesseissa käytettyjen yksittäisten kemikaalien kokonaismäärä jaettuna valmiiden tuotteiden tai valmistettujen osien määrällä. Kemikaalien käyttöä tarkastellaan säännöllisesti korvaamismahdollisuuksien selvittämiseksi, ja kemikaalit luokitellaan CLP-asetuksen (EY) 1272/2008 mukaisesti. |
Paikka |
Materiaalitehokkuus |
Kemikaalien käytön säännöllinen tarkastelu (vähintään kerran vuodessa) niiden käytön minimoimiseksi ja korvaamismahdollisuuksien tutkimiseksi |
3.1.4 |
||||||
Alueen biologiseen monimuotoisuuteen liittyvän toimintasuunnitelman toteuttaminen kaikissa valmistuslaitoksissa |
K/E |
Metallituotteiden valmistajat |
Tämä indikaattori osoittaa, onko kaikissa valmistuslaitoksissa käytössä alueen biologista monimuotoisuutta koskeva toimintasuunnitelma. |
Paikka |
Biologinen monimuotoisuus |
Biologista monimuotoisuutta koskevan toimintasuunnitelman laatiminen ja täytäntöönpano kaikissa asiaankuuluvissa kohteissa (myös valmistuspaikoissa) paikallisen biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi ja lisäämiseksi |
3.1.5 |
||||||
Tuotteen uudelleenvalmistuksessa/kunnostuksessa ehkäistyt kasvihuonekaasupäästöt verrattuna uuden tuotteen valmistukseen täsmentäen, sisältyykö tähän scope 1, 2 ja/tai 3 |
Uudelleenvalmistuksen/kunnostuksen kasvihuonekaasupäästöt / uuden tuotteen hiilidioksidiekvivalenttipäästöt |
Metallituotteiden valmistajat |
Tuotteen uudelleenvalmistukseen tai kunnostamiseen liittyvät kasvihuonekaasupäästöt jaettuna uuden tuotteen kehittämisestä syntyvillä hiilidioksidiekvivalenttipäästöillä. Tämä indikaattori sisältää scopen 1, 2 ja 3 kasvihuonekaasupäästöt. |
Paikka |
Päästöt |
Yritys tarjoaa uudelleenvalmistettuja/kunnostettuja tuotteita, joiden ympäristöhyödyt on todennettu elinkaariarvioinnissa. |
3.1.6 |
||||||
Ympäristöasioiden hallinnan parhaat toimintatavat yleishyödyllisten palvelujen optimoinnissa |
|||||||||||||
Tarvepohjainen ilmanvaihtojärjestelmä |
K/E |
Metallituotteiden valmistajat |
Tämä indikaattori koskee tarvepohjaisten ilmanvaihtojärjestelmien asennusta ja käyttöä valmistuslaitoksissa. |
Laitos |
Energiatehokkuus |
Toteutetaan tarvepohjainen ilmanvaihto LVI-energiankulutuksen vähentämiseksi. |
3.2.1 |
||||||
Rakennuksesta poistettu tosiasiallinen ilmamäärä |
m3/tunti m3/vuoro m3/tuotantoerä |
Metallituotteiden valmistajat |
Rakennuksesta poistetun ilman määrä tuntia TAI vuoroa TAI tuotantoerää kohti |
Paikka |
Energiatehokkuus |
Ei sovelleta |
3.2.1 |
||||||
Valaistuslaitteiden energiankäyttö |
kWh / vuosi / m2 valaistua alaa |
Metallituotteiden valmistajat |
Valmistuslaitokseen asennettujen valaistuslaitteiden energiankulutus jaettuna valmistuslaitoksen valaistulla alalla vuotta kohti |
Laitos |
Energiatehokkuus |
Ei sovelleta |
3.2.2 |
||||||
Jäähdytyksen energiankulutus |
kWh/vuosi kWh / kg valmista tuotetta tai valmistettuja osia |
Metallituotteiden valmistajat |
Jäähdytysjärjestelmän energiankulutus valmistuslaitoksessa vuotta kohti TAI jaettuna valmiiden tuotteiden tai valmistettujen osien määrällä |
Laitos |
Energiatehokkuus |
Ei sovelleta |
3.2.3 |
||||||
Jäähdytyksen vedenkulutus (vesijohtovesi/sadevesi/pintavesi) |
m3/vuosi |
Metallituotteiden valmistajat |
Jäähdytysjärjestelmän vedenkulutus valmistuslaitoksessa vuotta kohti. Myös vesityyppi on ilmoitettava, esim. vesijohto-/sadevesi. |
Laitos |
Vesi |
Ei sovelleta |
3.2.3 |
||||||
Sähkönkulutus vakiokuutiometriä kohti tuotettaessa paineilmaa lopullisessa käyttöpaikassa ilmoitetulla painetasolla |
kWh/m3 |
Metallituotteiden valmistajat |
Paineilmajärjestelmän sähkönkulutus (sisältää kompressoreiden, kuivaimien ja toissijaisten käyttöjen energiankulutuksen) tuotetun paineilman vakiokuutiometriä kohti ilmoitetulla paineella |
Laitos |
Energiatehokkuus |
Paineilmajärjestelmän sähkönkulutus on alle 0,11 kWh/m3 tuotettua paineilmaa; suurten laitteistojen työpaine on 6,5 baaria, tilavuusvirta on normalisoitu arvoihin 1 013 mbar ja 20 °C, ja paine-erot ovat enintään 0,2 baaria. |
3.2.4 |
||||||
Ilmavuotoindeksi |
Lukumäärä |
Metallituotteiden valmistajat |
Kun kaikki paineilmalaitteet on kytketty pois päältä, ilmavuotoindeksi on yhtä kuin jokaisen kompressorin käyntiajan summa kerrottuna kyseisen kompressorin kapasiteetilla jaettuna kokonaisvalmiusajalla ja järjestelmän kompressorien kokonaiskapasiteetilla. Laskukaava on tämä:
jossa ti(cr) on aika (min), jona kompressori käy, kun kaikki ilmankuluttajat ovat pois päältä (paineilmajärjestelmän valmiustila); Ci(cr) on kapasiteetti (Nl/min) kompressorissa, joka kytkeytyy päälle ajaksi ti(cr), jona kaikki ilmankuluttajat ovat pois päältä; t(sb) on kokonaisaika (min), jona asennettu paineilmalaite on valmiustilassa; C(tot) on paineilmajärjestelmän kaikkien kompressorien nimellistehon (Nl/min) summa. |
Laitos |
Energiatehokkuus |
Kun kaikki paineilmalaitteet on kytketty pois päältä, verkon paine pysyy vakaana eivätkä (valmiustilassa olevat) kompressorit siirry kuormitustilaan. |
3.2.4 |
||||||
Uusiutuvista lähteistä peräisin olevan (itse tuotetun tai ostetun) sähkön osuus sähkön kokonaiskulutuksesta |
% |
Metallituotteiden valmistajat |
Joko itse tuotettu tai ostettu uusiutuvista lähteistä peräisin oleva sähkö jaettuna tuotantopaikan kokonaissähkönkulutuksella. Uusiutuvista lähteistä peräisin oleva ostettu sähkö otetaan huomioon tässä indikaattorissa vain, jos sen lisäisyys on todennettu (eli jos sitä ei ole jo otettu huomioon toisen organisaation laskelmissa tai sähköverkon kokonaistuotannossa). |
Paikka |
Energiatehokkuus |
Kaikki kulutettu sähkö on itse tuotetusta uusiutuvasta energiasta saatua tai todennetusti uusiutuvasta energiasta tuotettua ostettua sähköä, joka on hankittu pitkäaikaisella sähkönhankintasopimuksella |
3.2.5 |
||||||
Uusiutuvista lähteistä peräisin olevan lämmön osuus lämmön kokonaiskulutuksesta |
% |
Metallituotteiden valmistajat |
Uusiutuvista lähteistä peräisin oleva lämpö (esim. aurinkolämpö, maalämpö, lämpöpumput, jätepohjainen biomassa ja biokaasu, uusiutuva sähkö, mieluiten paikallisesti tuotettu osana omatuotantoa tai yhteisöön perustuvaa uusiutuvan energian tuotantotapaa) jaettuna lämmön kokonaiskulutuksella kohteessa |
Paikka |
Energiatehokkuus |
Paikan päällä tuotetun uusiutuvan lämmön käyttö on integroitu sopiviin valmistusprosesseihin. |
3.2.5 |
||||||
Sadeveden osuus veden kokonaiskulutuksesta |
% |
Metallituotteiden valmistajat |
Valmistuslaitoksissa paikan päällä tai tukiprosesseissa käytetyn sadeveden kokonaismäärä jaettuna paikan päällä tai tukiprosesseissa käytetyn veden kokonaismäärällä |
Paikka |
Vesi |
Sadevettä kerätään ja käytetään prosessivetenä valmistus- ja tukiprosesseissa. |
3.2.6 |
||||||
Ympäristöasioiden hallinnan parhaat toimintatavat valmistusprosesseissa |
|||||||||||||
Ostettujen nestemäisten metallintyöstöaineiden kokonaismäärä vuodessa |
kg/vuosi l/vuosi |
Metallituotteiden valmistajat |
Valmistuspaikan valmistusprosesseissa käytettyjen nestemäisten metallintyöstöaineiden määrä vuodessa. |
Paikka |
Materiaalitehokkuus |
Yritys parantaa ympäristönsuojelun tasoa jatkuvasti (eli vuodesta toiseen), mikä näkyy ainakin seuraavien indikaattorien parantumisena: – energiankulutus valmistettua tuotetta kohti – resurssitehokkuus – nestemäisten metallintyöstöaineiden kulutus valmistettua tuotetta kohti |
3.3.1 |
||||||
Nestemäisten metallintyöstöaineiden kulutus valmistettua tuotetta kohti |
kg (tai l) / kg valmista tuotetta tai valmistettuja osia |
Metallituotteiden valmistajat |
Valmistusprosesseissa käytettyjen nestemäisten metallintyöstöaineiden määrä jaettuna valmiiden tuotteiden tai valmistettujen osien määrällä |
Paikka |
Materiaalitehokkuus |
Yritys parantaa ympäristönsuojelun tasoa jatkuvasti (eli vuodesta toiseen), mikä näkyy ainakin seuraavien indikaattorien parantumisena:
|
3.3.1 |
||||||
Jäähdytysvoiteluaineiden kulutus käsiteltyä osaa kohti |
l / valmistettu osa |
Metallituotteiden valmistajat |
Valmistusprosesseissa/-toimissa käytettyjen jäähdytysvoiteluaineiden määrä valmistettua osaa kohti |
Paikka |
Materiaalitehokkuus |
Yritys parantaa ympäristönsuojelun tasoa jatkuvasti (eli vuodesta toiseen), mikä näkyy ainakin seuraavien indikaattorien parantumisena:
|
3.3.2 |
||||||
Energiankulutus |
kWh / kg valmista tuotetta tai valmistettuja osia |
Metallituotteiden valmistajat |
Tuotteiden tai osien valmistukseen valmistuslaitoksessa käytetty energia jaettuna valmiiden tuotteiden tai valmistettujen osien määrällä |
Laitos |
Energiatehokkuus |
Yritys parantaa ympäristönsuojelun tasoa jatkuvasti (eli vuodesta toiseen), mikä näkyy ainakin seuraavien indikaattorien parantumisena:
|
3.1.3, 3.3.3, 3.3.4, 3.3.7 |
||||||
Yksittäisissä koneissa: kokonaisenergiankulutus konetta kohti seisokkiaikana |
kWh/tunti |
Metallituotteiden valmistajat |
Koneiden kuluttaman energian määrä seisokkiaikana tuntia kohti |
Laitos |
Energiatehokkuus |
Kaikissa metallintyöstökoneissa on joko vihreä valmiustila tai merkintä siitä, milloin ne on sammutettava manuaalisesti |
3.3.4 |
||||||
Talteen otettu öljy |
l öljyä / vuosi |
Metallituotteiden valmistajat |
Valmistusprosesseissa talteen otettujen leikkuuöljyjen määrä vuodessa |
Laitos |
Materiaalitehokkuus |
Sorvauslastujen öljy-/kosteuspitoisuus on alle 2 % ja hiontapurun alle 8 % |
3.3.5 |
||||||
Taontaan vaadittu kokonaisenergia |
kWh / kg valmista tuotetta tai valmistettuja osia |
Metallituotteiden valmistajat |
Taontaprosessiin vaadittu kokonaisenergia jaettuna valmiiden tuotteiden tai valmistettujen osien määrällä |
Laitos |
Materiaalitehokkuus |
Yritys pystyy parantamaan ympäristönsuojelun tasoa jatkuvasti (eli vuodesta toiseen), mikä näkyy ainakin seuraavien indikaattorien parantumisena:
|
3.3.6 |
||||||
Maalauksen energiankulutus |
kWh / m2 pinnoitettua/maalattua pintaa |
Metallituotteiden valmistajat |
Tuotteiden/osien maalaukseen käytetty energia jaettuna pinnoitettujen tai maalattujen valmistettujen tuotteiden tai osien pinta-alalla |
Paikka |
Energiatehokkuus |
Yritys parantaa ympäristönsuojelun tasoa jatkuvasti (eli vuodesta toiseen), mikä näkyy ainakin seuraavien indikaattorien parantumisena:
|
3.3.8 |
(1) Kyseinen tieteellis-poliittinen kertomus on yleisesti saatavilla JRC:n verkkosivustolla osoitteessa https://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/fab_metal_prod.html. Tässä alakohtaisessa viiteasiakirjassa esitetyt ympäristöasioiden hallinnan parhaita toimintatapoja ja niiden soveltamista koskevat päätelmät sekä määritetyt alakohtaiset ympäristönsuojelun tason indikaattorit ja vertailuesimerkit huipputason osaamisesta perustuvat tieteellis-poliittisessa kertomuksessa esitettyihin havaintoihin. Kaikki taustatiedot ja tekniset tiedot löytyvät kertomuksesta.
(2) Neuvoston asetus (ETY) N:o 1836/93, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1993, teollisuusyritysten vapaaehtoisesta osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EYVL L 168, 10.7.1993, s. 1).
(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 761/2001, annettu 19 päivänä maaliskuuta 2001, organisaatioiden vapaaehtoisesta osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS-järjestelmä) (EYVL L 114, 24.4.2001, s. 1).
(4) EMAS-asetuksen liitteessä IV olevan B osan f kohdan mukaisesti ympäristöselonteossa on oltava ”yhteenveto tiedoista, joita on saatavilla organisaation ympäristönsuojelun tasosta suhteessa sen merkittäviin ympäristönäkökohtiin. Raportoinnin on koskettava sekä ympäristönsuojelun tason keskeisiä indikaattoreita että ympäristönsuojelun tason erityisiä indikaattoreita, jotka esitetään C osassa. Jos on olemassa ympäristöpäämääriä ja -tavoitteita, niitä koskevat tiedot on raportoitava.” Liitteessä IV olevan C osan 3 kohdassa todetaan, että ”kunkin organisaation on raportoitava vuosittain suoritustasostaan niissä merkittävissä välittömissä ja välillisissä ympäristönäkökohdissa ja -vaikutuksissa, jotka liittyvät sen ydinliiketoimintaan ja ovat mitattavissa ja todennettavissa ja joita keskeiset indikaattorit eivät ole vielä kattaneet. Jos 46 artiklassa tarkoitettuja alakohtaisia viiteasiakirjoja on saatavilla, organisaation on otettava ne huomioon merkityksellisten alakohtaisten indikaattorien määrittämiseksi.”
(5) Yksityiskohtaiseen kuvaukseen jokaisesta parhaasta toimintatavasta ja käytännön ohjeisiin niiden soveltamisesta voi tutustua Yhteisen tutkimuskeskuksen julkaisemassa parhaita toimintatapoja koskevassa kertomuksessa sekä verkossa osoitteessa http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/BEMP_FabMetProd_BackgroundReport.pdf. Organisaatioita kehotetaan tutustumaan kertomukseen, jos ne ovat kiinnostuneita hankkimaan lisätietoa joistakin alakohtaisessa viiteasiakirjassa kuvailluista parhaista toimintatavoista.
(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1). Huom. NACE on lyhenne sanoista nomenclature statistique des activités économiques de la Communauté européenne. Vain pienimuotoinen toiminta (joka jää selvästi teollisuuspäästödirektiivin kynnysarvojen alle ja jonka valmistusprosessit ovat olennaisesti erilaisia, esim. paljon enemmän manuaalisia kuin automatisoituja prosesseja). Nämä toimialat kuuluvat soveltamisalaan siltä osin kuin niiden tuotteet koostuvat pääasiassa metallista.
(*) Vain pienimuotoinen toiminta (joka jää selvästi teollisuuspäästödirektiivin kynnysarvojen alle ja jonka valmistusprosessit ovat olennaisesti erilaisia, esim. paljon enemmän manuaalisia kuin automatisoituja prosesseja).
(**) Nämä toimialat kuuluvat soveltamisalaan siltä osin kuin niiden tuotteet koostuvat pääasiassa metallista.
(7) Tietoa parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevista vertailuasiakirjoista on saatavilla osoitteessa https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/index.html
(8) Tuotos (ilmaistu indikaattoreissa kg valmista tuotetta tai valmistettuja osia) voidaan ilmaista eri tavoin: esimerkiksi osien määrä tai kg tuotteita riippuen tuotteen tyypistä ja homogeenisuudesta tai heterogeenisuudesta. Yritykset voivat valita sopivat mittarit tuotoksen ilmaisemiseksi.
(9) Yrityksillä, jotka käyttävät jätemateriaaleja energiantuotantoon (muiden yritysten tuottama lämpö), on oltava asianmukaiset ja tehokkaat päästöjenkäsittelyjärjestelmät ilman saastumisen ehkäisemiseksi.
(10) Luettelo kaikista laadituista BREF-asiakirjoista on saatavilla osoitteessa http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference/
(11) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/75/EU: https://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2010:334:0017:0119:fi:PDF
(12) Esimerkiksi lämmitysenergian talteenotto rakennuksen lämmittämistä varten lämmönvaihtimella.
(13)
(14) Keskeiset EMAS-indikaattorit luetellaan asetuksen (EY) N:o 1221/2009 liitteessä IV (C osan 2 kohta).
(15) Numerot viittaavat tämän asiakirjan lukuihin.