This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32014R0216
Commission Regulation (EU) No 216/2014 of 7 March 2014 amending Regulation (EC) No 2075/2005 laying down specific rules on official controls for Trichinella in meat Text with EEA relevance
Komisjoni määrus (EL) nr 216/2014, 7. märts 2014 , millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2075/2005, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside ( Trichinella ) suhtes EMPs kohaldatav tekst
Komisjoni määrus (EL) nr 216/2014, 7. märts 2014 , millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2075/2005, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside ( Trichinella ) suhtes EMPs kohaldatav tekst
ELT L 69, 8.3.2014, p. 85–92
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
No longer in force, Date of end of validity: 30/08/2015; kehtetuks tunnistatud 32015R1375
8.3.2014 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 69/85 |
KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 216/2014,
7. märts 2014,
millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2075/2005, millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks, (1) eriti selle artikli 18 lõikeid 6, 8, 10 ja 12,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Komisjoni 5. detsembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2075/2005 (millega kehtestatakse erieeskirjad liha ametlikuks kontrollimiseks keeritsusside (Trichinella) suhtes) (2) on sätestatud eeskirjad proovide võtmiseks keeritsussi suhtes vastuvõtlike liikide rümpadest, et teha kindlaks ettevõtete ja piirkondade staatus ning liha liitu importimise tingimused. Samuti on selles ette nähtud referentmeetodid või samaväärsed määramismeetodid keeritsussi kindlakstegemiseks rümpadelt võetud proovides. |
(2) |
Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) võttis 3. oktoobril 2011. aastal vastu teadusliku arvamuse rahvatervise selliste ohtude kohta, mida tuleb hõlmata lihakontrolliga (sealiha) (3). Selles arvamuses määratles toiduohutusamet keeritsussi sealiha tarbimisega seotud keskmise ohuna rahvatervisele ning järeldas, et seoses bioloogilise ohu kontrollimeetoditega on searümpade ohutuse tagamine mitmesuguste integreeritud ennetusmeetmete ja kontrolli rakendamise teel nii põllumajandusettevõtetes kui ka tapamajades ainus viis tagada peamiste ohtude tõhusat kontrollimist. |
(3) |
Toiduohutusamet tegi keeritsussiga seoses kindlaks teatavad epidemioloogilised näitajad. Sõltuvalt eesmärgist ning riigi epidemioloogilisest seisundist võib kõnealuseid näitajaid rakendada riigi, piirkonna, tapamaja või põllumajandusettevõtte tasandil. |
(4) |
Toiduohutusamet tunnistab keeritsussi episoodilist esinemist liidus, peamiselt vabalt peetavate ja koduste sigade puhul. Toiduohutusamet tegi ka kindlaks, et tootmisviis on ainus peamine ohutegur keeritsussi nakkuse puhul. Lisaks näitavad esitatud andmed, et keeritsussi nakkuse oht ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimustes elavate sigade puhul on kaduvväike. |
(5) |
Maailma Loomatervise Organisatsioon (OIE) ei tunnista riikide või piirkondade puhul rahvusvahelises kontekstis enam kaduvväikese ohu staatust. Selle asemel seotakse selline tunnustamine ühe või enama konkreetseid kontrollitud pidamistingimusi rakendavate põllumajandusettevõtete bioturvarühmikutega. |
(6) |
Rahvusvaheliste standarditega ühildumiseks ning selleks, et parandada kontrollisüsteemi vastavalt tegelikele ohtudele rahvatervisele, tuleks keeritsussiohu vähendamise meetmeid tapamajades, sealhulgas imporditingimusi, ning riikide, piirkondade või põllumajandusettevõtete keeritsussinakkuse staatuse määramise tingimusi kohandada, täiustada ja lihtsustada. |
(7) |
Belgia ja Taani teatasid 2011. aastal määruse (EÜ) nr 2075/2005 kohaselt, et nende territooriumil on kaduvväike keeritsussioht. Sellist kaduvväikese ohu staatust riigi või piirkonna puhul enam ei tunnistata. Sellele vaatamata tuleks lubada Belgia ja Taani põllumajandusettevõtetel ja bioturvarühmikutel, mis vastavad käesoleva määruse jõustumise kuupäeval kontrollitud pidamistingimustele, kasutada selliste põllumajandusettevõtete ja bioturvarühmikute suhtes tehtud erandit ilma täiendavate eeltingimusteta, nagu pädeva asutuse poolsed ametliku tunnustamise järgsed täiendavad nõuded. |
(8) |
ELi parasiitide referentlabor on soovitanud muuta määruse tekst selgemaks seoses teatavate keeritsussi määramise samaväärsete meetoditega. |
(9) |
Tuleks ette näha, et ettevõtjad tagaksid surnud loomade kogumise, identifitseerimise ja transportimise ilma asjatu viivituseta vastavalt 21. oktoobri 2009. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009 (milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus)) (4) artiklitele 21 ja 22 ning komisjoni 25. veebruari 2011 aasta määruse (EL) nr 142/2011 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega) (5) VIII lisale. |
(10) |
Keeritsusside juhtumid inimestel (ülekantud ja autohtoonsed), sealhulgas epidemioloogilised andmed tuleb esitada vastavalt komisjoni 22. detsembri 1999. aasta otsusele 2000/96/EÜ nakkushaiguste kohta, mis kuuluvad järk-järgulisele hõlmamisele ühenduse võrgustikuga vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 2119/98/EÜ (6). |
(11) |
Määrust (EÜ) nr 2075/2005 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
(12) |
Käesolevas määruses ettenähtud nõuded hõlmavad nii toidukäitlejate kui ka pädevate asutuste praeguste tavade kohandamist. Seetõttu on asjakohane lubada mõne käesoleva määruse sätte hilisemat rakendamist. |
(13) |
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole vastuväiteid esitanud, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EÜ) nr 2075/2005 muudetakse järgmiselt.
1) |
Artikkel 1 asendatakse järgmisega: „Artikkel 1 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
|
2) |
Artiklid 2 ja 3 asendatakse järgmistega: „Artikkel 2 Rümpadelt proovide võtmine 1. Kodusea rümpadelt tuleb tapamajades osana tapajärgsest kontrollist proove võtta järgmiselt:
Proov tuleb võtta igalt rümbalt ja proovi tuleb kontrollida keeritsussi suhtes pädeva asutuse määratud laboris, kasutades üht järgmist määramismeetodit:
2. Keeritsussiuuringute tulemuste selgumiseni ja tingimusel, et toidukäitleja tagab täieliku jälgitavuse, võib tapamajas või tapamajaga samades hoonetes („hooned”) paiknevas lihalõikusettevõttes tükeldada rümpasid kuni kuueks tükiks; Erandina esimesest lõigust ja pärast pädevalt asutuselt heakskiidu saamist võib rümpasid tükeldada tapamaja juures või eraldi asuvas lihalõikusettevõttes järgmistel tingimustel:
3. Hobuste, metssigade ning teiste keeritsussi haiguskahtlusega kodu- ja metsloomade rümpadelt tuleb tapajärgse uuringu osana tapamajades või ulukiliha töötlemise ettevõtetes süstemaatiliselt proove võtta. Proov võetakse igalt rümbalt ja proovi uuritakse pädeva asutuse määratud laboratooriumis vastavalt I ja III lisale. Artikkel 3 Erandid 1. Erandina artikli 2 lõikest 1 on keeritsussiuuringutest vabastatud kodusea liha, mis on kooskõlas II lisaga läbinud külmutamise pädeva asutuse järelevalve all. 2. Erandina artikli 2 lõikest 1 on keeritsussiuuringutest vabastatud alla viienädalaste võõrutamata kodusigade rümbad ja liha. 3. Erandina artikli 2 lõikest 1 võib keeritsussiuuringutest vabastada selliste kodusigade rümbad ja liha, kui loomad pärinevad põllumajandusettevõttest või bioturvarühmikust, mis on ametlikult tunnistatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavateks vastavalt IV lisale, kui:
4. Kui liikmesriik rakendab lõikes 3 sätestatud erandit, teavitab asjaomane liikmesriik sellest komisjoni ja teisi alalise toiduahela ja loomatervise komitee liikmesriike ning esitab aastaaruande, mis sisaldab IV lisa II peatükis osutatud teavet. Komisjon avaldab oma veebilehel erandit rakendavate liikmesriikide nimekirja. Kui liikmesriik ei esita aastaaruannet või kui aruanne ei vasta käesoleva artikli kohaldamise tingimustele, kaotab erand asjaomase liikmesriigi jaoks kehtivuse.” |
3) |
Artiklid 8 kuni 12 asendatakse järgmisega: „Artikkel 8 Kontrollitud pidamistingimusi rakendavate põllumajandusettevõtete ametlik tunnustamine 1. Käesoleva määruse kohaldamisel võib pädev asutus ametlikult tunnistada põllumajandusettevõtte või bioturvarühmiku kontrollitud pidamistingimusi rakendavateks, kui on täidetud IV lisas sätestatud nõuded. 2. Kooskõlas artikli 3 lõike 3 punktiga c loetakse Taanis või Belgias asuvaid põllumajandusettevõtteid või bioturvarühmikuid, mis käesoleva määruse rakendamise kuupäeval rakendavad kontrollitud pidamistingimusi, ametlikult tunnustatud põllumajandusettevõteteks ja bioturvarühmikuteks, mis rakendavad käesoleva määruse IV lisas loetletud kontrollitud pidamistingimusi. Artikkel 9 Käitlejate teavitamiskohustus Toidukäitlejad põllumajandusettevõtetest, mis on ametlikult tunnistatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavateks, teavitavad pädevat asutust vastavalt IV lisas kehtestatule igast nõudest, mida enam ei täideta, või muudest muutustest, mis võivad mõjutada põllumajandusettevõtte staatust keeritsussi suhtes. Artikkel 10 Ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavate põllumajandusettevõtete audit Pädev asutus tagab, et ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavaid põllumajandusettevõtteid auditeeritakse perioodiliselt. Auditite sagedus on riskipõhine, arvestades haiguse ajalugu ja levimust, eelnevaid leide, geograafilist piirkonda, kohalikke vastuvõtlikke metsloomi, loomakasvatustavasid, veterinaarjärelevalvet ja põllumajandustootjate vastavust nõuetele. Pädev asutus kontrollib, et kõiki kõnealustest põllumajandusettevõtetest pärinevaid kodusigu uuritakse vastavalt artikli 2 lõikele 1. Artikkel 11 Seireprogrammid Pädev asutus võib teostada seireprogrammi, mis hõlmab ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavatest põllumajandusettevõtetest või bioturvarühmikutest pärit kodusigade populatsiooni, et kontrollida keeritsussi puudumist kõnealuses populatsioonis. Seireprogrammiga kehtestatakse uuringute sagedus, uuritavate loomade arv ja proovivõtmise kava. Selleks kogutakse lihaproove ja uuritakse neid keeritsussi parasiitide olemasolu suhtes kooskõlas I lisa I või II peatükiga. Kui ELi referentlaboratoorium on sobiva analüüsimeetodi kehtivaks tunnistanud, võib seireprogramm sisaldada lisavahendina seroloogilisi meetodeid. Artikkel 12 Ametlikult tunnustuse äravõtmine põllumajandusettevõtetelt, mis rakendavad kontrollitud pidamistingimusi 1. Kui artikli 10 kohaselt läbi viidud auditi tulemused näitavad, et IV lisa nõudeid enam ei täideta, võtab pädev asutus põllumajanduselt ametliku tunnustuse kohe ära- 2. Kui ametlikult tunnustatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavast põllumajandusettevõttest pärit kodusigade keeritsussi proov osutub positiivseks, toimib pädev asutus viivituseta järgmiselt:
3. Pärast tunnustuse tühistamist võib põllumajandusettevõtteid taas ametlikult tunnustada, kui tuvastatud probleemid on lahendatud ja IV lisas kehtestatud nõudeid täidetakse pädevat asutust rahuldaval viisil. 4. Kui kontrollimisel tehakse kindlaks, et biouturvarühmikus olev põllumajandusettevõte ei vasta artikli 9 nõuetele või selle proovid osutuvad positiivseteks, tuleb kõnealune põllumajandusettevõte eemaldada biouturvarühmikust, kuni nõuetele vastavus on taassaavutatud.” |
4) |
Artikkel 13 asendatakse järgmisega: „Artikkel 13 Tervishoiunõuded impordi puhul Kolmandast riigist pärit vöötlihaseid sisaldavat liha nendelt loomaliikidelt, kes võivad olla keeritsussikandjad, võib liitu importida üksnes juhul, kui seda on kolmandas riigis enne eksportimist keeritsussi suhtes artiklite 2 ja 3 kohaselt uuritud.” |
5) |
Artikkel 14 jäetakse välja. |
6) |
Artikkel 15 asendatakse järgmisega: „Artikkel 15 Dokumendid Vastavalt artiklis 13 sätestatule kinnitab riiklik veterinaararst imporditavale lihale lisatavas veterinaarsertifikaadis, et kooskõlas artikliga 13 on kolmandas päritoluriigis tehtud uuring keeritsussi suhtes. Kõnealuse dokumendi originaal lisatakse lihale, välja arvatud juhul, kui on tehtud erand vastavalt määruse (EÜ) nr 854/2004 artikli 14 lõikele 4.” |
7) |
I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale. |
8) |
IV lisa asendatakse käesoleva määruse II lisaga. |
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 1. juunist 2014.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 7. märts 2014
Komisjoni nimel
president
José Manuel BARROSO
(1) ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.
(2) ELT L 338, 22.12.2005, lk 60.
(3) EFSA Journal (2011); 9(10):2351 [198 lk], avaldatud 3. oktoobril 2011.
(4) ELT L 300, 14.11.2009, lk 1.
(5) ELT L 54, 26.2.2011, lk 1.
(6) EÜT L 28, 3.2.2000, lk 50.
I LISA
Määruse (EÜ) 2075/2005 I lisa muudetakse järgmiselt.
1) |
I peatüki 3. punktile „Menetlus” lisatakse järgmine lõik: „IV. Puhastamine ja saastatusest puhastamine pärast positiivset või kahtlast tulemust. Kui koondproovide või üksiku proovi uurimine lateks-aglutinatsiooni reaktsiooniga annab positiivse või kahtlase tulemuse, tuleb kõik lihaga kokkupuutuvad vahendid (segistikauss, keeduklaas, segamispulk, temperatuuriandur, kooniline filtreerimislehter, sõel ja näpitsad) tuleb enne uuesti kasutamist hoolikalt saastest puhastada mõnesekundilise leotamisega kuumas vees (65–90 °C). Liha või inaktiveeritud vastsete jäägid, mis võivad olla vahendite pinnale jäänud, võib eemaldada puhta käsna ja voolava veega. vajaduse korral võib vahendite rasvatustamiseks lisada mõne tilga pesuainet. Seejärel on soovitav igat töövahendit põhjalikult loputada, et eemaldada kõik puhastusaine jäägid.” |
2) |
II peatüki punkti D alapunkt 3 asendatakse järgmisega: „3. Katse käik I. Proovide täiskogumi puhul (100 g proovi korraga)
II. Alla 100 g koondproovid, nagu on sätestatud I peatüki punkti 3 II alapunktis Alla 100 g koondproovide puhul tuleb järgida menetluse kirjeldust, mis on esitatud I peatüki punkti 3 II alapunktis. III. Positiivsed või kahtlased tulemused Kui koondproovide uurimine lateks-aglutinatsiooni reaktsiooniga annab positiivse või kahtlase tulemuse, võetakse vastavalt I peatüki punkti 2 alapunktile a igalt sealt 20 g lisaproov. Viie sea 20 g proovid pannakse kokku ja koondproovi uuritakse I alapunktis kirjeldatud viisil. Selliselt uuritakse 20 viiesealise rühma proove. Kui viie sea koondproovi lateks-aglutinatsiooni reaktsioon on positiivne, võetakse 20 g lisaproov igalt rühma kuuluvalt sealt ning igat proovi uuritakse eraldi, kasutades selleks I alapunktis kirjeldatud meetodit. Kui lateks-aglutinatsiooni reaktsioon on positiivne või kahtlane, tuleb 20 g sea lihaskude saata riiklikusse referentlaborisse kinnituse saamiseks, kus kasutatakse ühte I peatükis kirjeldatud meetodit. Parasiitide proove hoitakse 90 % etanooli lahuses, et neid liikide tasemel määrata riiklikus või ELi referentlaboris. Pärast parasiitide kogumist kahjutustatakse positiivsete proovide vedelik, kuumutades seda vähemalt temperatuurini 60 °C. IV. Puhastamine ja saastatusest puhastamine pärast positiivset või kahtlast tulemust. Kui koondproovide või üksiku proovi uurimine lateks-aglutinatsiooni reaktsiooniga annab positiivse või kahtlase tulemuse, tuleb kõik lihaga kokkupuutuvad vahendid (segistikauss, keeduklaas, segamispulk, temperatuuriandur, kooniline filtreerimislehter, sõel ja näpitsad) enne uuesti kasutamist hoolikalt saastest puhastada mõnesekundilise leotamisega kuumas vees (65–90 °C). Liha või inaktiveeritud vastsete jäägid, mis võivad olla töövahendite pinnale jäänud, tuleb eemaldada puhta käsna ja voolava veega. Vajaduse korral võib vahendite rasvatustamiseks lisada mõne tilga pesuainet. Seejärel on soovitav igat töövahendit põhjalikult loputada, et eemaldada kõik puhastusaine jäägid.” |
II LISA
„IV LISA
I PEATÜKK
KONTROLLITUD PIDAMISTINGIMUSI RAKENDAVA PÕLLUMAJANDUSETTEVÕTTE JA BIOTURVARÜHMIKU TUNNUSTAMINE
A. |
Põllumajandusettevõtete ametlikuks tunnustamiseks peavad toidukäitlejad vastama järgmistele nõuetele.
|
B. |
Toidukäitlejad põllumajandusettevõtetest, mis on ametlikult tunnistatud kontrollitud pidamistingimusi rakendavateks, teavitavad pädevat asutust kui mõnda punktis A esitatud nõuet enam ei täideta või kui on toimunud mis tahes muu muutus, mis võib mõjutada põllumajandusettevõtte staatust. |
C. |
Liikmesriikide pädevad asutused võivad põllumajandusettevõtet või põllumajandusettevõtete kategooriat tunnustada ainult tingimusel, et on tõendatud punktis A sätestatud tingimuste täitmine. |
II PEATÜKK
ARUANDLUS KEERITSUSSI OLUKORRA SUHTES
a) |
Keeritsusside juhtumite arv inimestel (ülekantud ja autohtoonsed), sealhulgas epidemioloogilised andmed tuleb esitada vastavalt komisjoni otsusele 2000/96/EÜ (4). |
b) |
Analüüside arv ning kodusigade, metssigade, hobuste, ulukite ja muude vastuvõtlike loomade puhul tehtud keeritsussi analüüside tulemused tuleb esitada vastavalt direktiivi 2003/99/EÜ IV lisale. Kodusigade kohta esitatud andmetes tuleb vähemalt esitada konkreetne teave:
|
(2) ELT L 300, 14.11.2009, lk 1.