EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32021D2053
Commission Decision (EU) 2021/2053 of 8 November 2021 on the sectoral reference document on best environmental management practices, environmental performance indicators and benchmarks of excellence for the fabricated metal products manufacturing sector for the purposes of Regulation (EC) No 1221/2009 of the European Parliament and of the Council (Text with EEA relevance)
Komisjoni otsus (EL) 2021/2053, 8. november 2021, milles käsitletakse metalltoodete tootmise sektori parimaid keskkonnajuhtimistavasid, keskkonnatoime näitajaid ja tipptaseme võrdlusaluseid sisaldavat võrdlusdokumenti, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1221/2009 (EMPs kohaldatav tekst)
Komisjoni otsus (EL) 2021/2053, 8. november 2021, milles käsitletakse metalltoodete tootmise sektori parimaid keskkonnajuhtimistavasid, keskkonnatoime näitajaid ja tipptaseme võrdlusaluseid sisaldavat võrdlusdokumenti, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1221/2009 (EMPs kohaldatav tekst)
C/2021/7851
ELT L 420, 25.11.2021, p. 55–86
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
25.11.2021 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 420/55 |
KOMISJONI OTSUS (EL) 2021/2053,
8. november 2021,
milles käsitletakse metalltoodete tootmise sektori parimaid keskkonnajuhtimistavasid, keskkonnatoime näitajaid ja tipptaseme võrdlusaluseid sisaldavat võrdlusdokumenti, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1221/2009
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 761/2001 ning komisjoni otsused 2001/681/EÜ ja 2006/193/EÜ, (1) eelkõige selle artikli 46 lõiget 1,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Määruse (EÜ) nr 1221/2009 kohaselt peab komisjon koostama konkreetsete majandussektorite võrdlusdokumendid. Need dokumendid peavad hõlmama parimaid keskkonnajuhtimistavasid, keskkonnatoime näitajaid ning vajaduse korral tipptaseme võrdlusaluseid ja hindamissüsteeme, milles on kindlaks määratud keskkonnatoime tasemed. Kui määrusega (EÜ) nr 1221/2009 loodud keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis registreeritud või selles registreerimiseks valmistuvad organisatsioonid töötavad välja oma keskkonnajuhtimissüsteemi ja hindavad oma keskkonnatoimet nimetatud määruse IV lisa alusel koostatavas või ajakohastatavas keskkonnaaruandes, peavad nad võtma arvesse sektorite võrdlusdokumente. |
(2) |
Määrusega (EÜ) nr 1221/2009 on ette nähtud, et komisjon koostab töökava koos soovitusliku nimekirjaga prioriteetsetest sektoritest, mille jaoks tuleb vastu võtta sektorite ja sektoriülesed võrdlusdokumendid. Selles tööplaanis (2) on komisjon määranud metalltoodete tootmise sektori prioriteetseks sektoriks. |
(3) |
Sektori võrdlusdokumendis tuleks sektori parimate keskkonnajuhtimistavadena (3) kindlaks määrata konkreetsed meetmed, millega parandada kõnealuses sektoris tegutsevate ettevõtete üldist keskkonnajuhtimist kolmes peamises valdkonnas, mis hõlmavad metalltooteid tootvate ettevõtete jaoks peamisi keskkonnaaspekte. Need peamised valdkonnad on valdkondadevahelised küsimused ning ressursikasutuse ja tootmisprotsesside optimeerimine. Kui teatava parima keskkonnajuhtimistava kohta on võimalik ja mõttekas sõnastada konkreetsed keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused, tuleks esitada ka need. |
(4) |
Selleks et metalltoodete tootmise sektori organisatsioonidel, tõendajatel, riigiasutustel, akrediteerimis- ja litsentsimisasutustel ning muudel osalistel oleks piisavalt aega metalltoodete tootmise sektori võrdlusdokumendi kasutuselevõtuks valmistuda, tuleks käesoleva otsuse kohaldamise kuupäev edasi lükata. |
(5) |
Kõnealuse sektori võrdlusdokumendi koostamisel on komisjon konsulteerinud liikmesriikide ja muude sidusrühmadega kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1221/2009. |
(6) |
Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 49 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Lisas on esitatud metalltoodete tootmise sektori parimaid keskkonnajuhtimise tavasid, keskkonnatoime näitajaid ja tipptaseme võrdlusaluseid sisaldav võrdlusdokument.
Artikkel 2
Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 25. märtsist 2022.
Brüssel, 8. november 2021
Komisjoni nimel
president
Ursula VON DER LEYEN
(1) ELT L 342, 22.12.2009, lk 1.
(2) Komisjoni teatis – määruse (EÜ) nr 1221/2009 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)) alusel kehtestatav töökava koos soovitusliku nimekirjaga sektoritest, mille jaoks tuleb vastu võtta sektorite ning sektoriülesed võrdlusdokumendid (ELT C 358, 8.12.2011, lk 2).
(3) Antonopoulos I., Canfora P., Gaudillat P., Dri M., Eder P., „Best Environmental Management Practice in the Fabricated Metal Products manufacturing sector“, EUR 30025 EN, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2020, ISBN 978–92-76-14299-7, doi:10.2760/894966, JRC119281; https://susproc.jrc.ec.europa.eu/product-bureau/sites/default/files/inline-files/JRC_BEMP_fabricated_metal_product_manufacturing_report.pdf
LISA
Sisukord
1. |
SISSEJUHATUS | 58 |
2. |
KOHALDAMISALA | 60 |
3. |
PARIMAD KESKKONNAJUHTIMISTAVAD, SEKTORI KESKKONNATOIME NÄITAJAD JA TIPPTASEME VÕRDLUSALUSED METALLTOODETE TOOTMISE SEKTORIS | 64 |
3.1. |
Valdkondadevaheliste teemade parimad keskkonnajuhtimistavad | 64 |
3.1.1. |
Tõhusate keskkonnajuhtimismeetodite rakendamine | 64 |
3.1.2. |
Koostöö ja teabevahetus väärtusahelas ja selle üleselt | 65 |
3.1.3. |
Energiamajandus | 66 |
3.1.4. |
Keskkonnahoidlik ja ressursitõhus kemikaalide kasutus | 66 |
3.1.5. |
Elurikkus | 67 |
3.1.6. |
Väärtuslike ja/või suurte seeriatena toodetud toodete ja komponentide taastootmine ja kvaliteetne taastamine | 68 |
3.1.7. |
Seos metalltooteid tootvate ettevõtete jaoks asjakohaste parimat võimalikku tehnikat (PVT) käsitlevate viitedokumentidega | 69 |
3.2. |
Parimad keskkonnajuhtimistavad ressursikasutuse optimeerimiseks | 69 |
3.2.1. |
Tõhus ventilatsioon | 69 |
3.2.2. |
Optimaalne valgustus | 70 |
3.2.3. |
Jahutussüsteemide keskkonnasäästlik optimeerimine | 71 |
3.2.4. |
Suruõhu otstarbekas ja tõhus kasutamine | 71 |
3.2.5. |
Taastuvenergia kasutamine | 72 |
3.2.6. |
Vihmavee kogumine | 73 |
3.3. |
Tootmisprotsessidega seotud parimad keskkonnajuhtimistavad | 73 |
3.3.1. |
Ressursitõhusate metallitöötlusvedelike valimine | 73 |
3.3.2. |
Jahutusmäärete kulu vähendamine metalli töötlemisel | 74 |
3.3.3. |
Lehtmetalli astmeline vormimine alternatiivina vormivalule | 74 |
3.3.4. |
Metallitöötlusmasinate ooteoleku energiakasutuse vähendamine | 75 |
3.3.5. |
Metallijääkide materiaalse väärtuse säilitamine | 75 |
3.3.6. |
Mitmesuunaline sepistamine | 76 |
3.3.7. |
Hübriidne masintöötlus energiakasutuse vähendamise meetodina | 76 |
3.3.8. |
Värvimisruumi kütmise, ventileerimise ja õhu konditsioneerimise prognoosiv juhtimine | 77 |
4. |
SEKTORI SOOVITUSLIKUD KESKKONNATOIME PÕHINÄITAJAD | 78 |
1. SISSEJUHATUS
Käesolev sektori võrdlusdokument põhineb üksikasjalikul teadus- ja poliitikaaruandel (1) (edaspidi „parimate tavade aruanne“), mille koostas Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC).
Õiguslik taust
Ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS), milles organisatsioonid võivad vabatahtlikult osaleda, loodi 1993. aastal nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1836/93 (2). Seejärel on EMAS kahel korral põhjalikult läbi vaadatud:
|
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 761/2001 (3); |
|
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1221/2009. |
Kõige viimase, 11. jaanuaril 2010 jõustunud läbivaadatud versiooni uus tähtis element on sektorite võrdlusdokumentide väljatöötamine, mis on sätestatud artiklis 46. Sektori võrdlusdokumendis tuleb esitada parimad keskkonnajuhtimistavad, keskkonnatoime näitajad eri sektorite jaoks ning kui see on asjakohane, siis tipptaseme võrdlusalused ja hindamissüsteemid, milles on kindlaks määratud keskkonnatoime tasemed.
Kuidas seda dokumenti mõista ja kasutada?
Keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS) on vabatahtliku osalemise süsteem organisatsioonidele, kelle eesmärk on keskkonna olukorda pidevalt parandada. Selle raames pakutakse käesolevas sektori võrdlusdokumendis sektoripõhiseid suuniseid metalltoodete tootmise sektorile ning juhitakse tähelepanu mitmele täiustamisvõimalusele ja parimale tavale.
Dokumendi koostas Euroopa Komisjon, kasutades sidusrühmade ettepanekuid. Sektori asjatundjatest ja sidusrühmade esindajatest koosnev tehniline töörühm, mida juhtis JRC, arutas läbi ja leppis kokku käesolevas dokumendis kirjeldatud parimad keskkonnajuhtimistavad, sektori keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused; nende võrdlusaluste eesmärk on eelkõige iseloomustada sektori kõige tõhusamalt tegutsevate organisatsioonide keskkonnatoime tasemeid.
Sektori võrdlusdokumendi eesmärk on aidata ja toetada kõiki oma keskkonnatoimet parandada soovivaid organisatsioone, pakkudes ideid ja innustust, aga ka praktilisi ja tehnilisi juhiseid.
Käesolev sektori võrdlusdokument on mõeldud eelkõige organisatsioonidele, kes on EMASis juba registreeritud, samuti organisatsioonidele, kes kavatsevad tulevikus EMASis registreeruda, ning kõigile organisatsioonidele, kes soovivad parimatest keskkonnajuhtimistavadest rohkem teada saada, et parandada oma keskkonnatoimet. Seega on käesoleva dokumendi eesmärk toetada kõiki metalltoodete tootmise sektoris tegutsevaid organisatsioone nii otseste kui ka kaudsete parandamist vajavate keskkonnaaspektidega tegelemisel ja teabe leidmisel parimate keskkonnajuhtimistavade kohta, asjakohaste sektoripõhiste keskkonnatoime näitajate kohta oma keskkonnatoime mõõtmiseks, samuti teabe leidmisel tipptaseme võrdlusaluste kohta.
Kuidas peaksid EMASi liikmeks olevad organisatsioonid sektorite võrdlusdokumente arvesse võtma?
Määruse (EÜ) nr 1221/2009 kohaselt peavad EMASis registreeritud organisatsioonid võtma sektori võrdlusdokumenti arvesse kahel tasandil.
1. |
Keskkonnaülevaate tulemuste põhjal keskkonnajuhtimissüsteemi väljatöötamisel ja rakendamisel (artikli 4 lõike 1 punkt b): peaksid organisatsioonid oma keskkonnaeesmärkide kindlaksmääramisel ja läbivaatamisel ning oma keskkonnatoime parandamiseks võetavate meetmete üle otsustamisel kasutama sektori võrdlusdokumendi asjakohaseid elemente kooskõlas keskkonnaülevaates ja -poliitikas kindlaks määratud asjakohaste keskkonnaaspektidega. |
2. |
Keskkonnaaruande koostamisel (artikli 4 lõike 1 punkt d ja artikli 4 lõige 4):
|
Sektori võrdlusdokumendi elemente (näitajad, parimad keskkonnajuhtimistavad või tipptaseme võrdlusalused), mida ei peeta organisatsiooni keskkonnaülevaates kindlaks määratud oluliste keskkonnaaspektide seisukohast vajalikuks, ei tule keskkonnaaruandes esitada ega kirjeldada.
EMASis osalemine on pidev protsess. Iga kord, kui organisatsioon kavandab oma keskkonnatoime parandamist (ja vaatab oma keskkonnatoimet läbi), peab ta uurima konkreetseid teemasid sektori võrdlusdokumendis, et saada ideid selle kohta, millised küsimused sammhaaval lähenemisel järgmisena käsile võtta.
EMASi tõendajad kontrollivad, kas ja kuidas on organisatsioon võtnud arvesse sektori võrdlusdokumenti oma keskkonnaaruande koostamisel (määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 18 lõike 5 punkt d).
Auditi tegemisel vajavad akrediteeritud tõendajad organisatsioonilt tõendeid selle kohta, mil viisil on sektori võrdlusdokumendi olulised elemendid keskkonnaülevaate alusel välja valitud ja kuidas neid on arvesse võetud. Nad ei kontrolli vastavust kirjeldatud tipptaseme võrdlusalusele, küll aga tõendeid selle kohta, kuidas on sektori võrdlusdokumenti kasutatud suunisena, mille abil määrata kindlaks näitajad ja nõuetekohased vabatahtlikud meetmed, mida organisatsioon saab rakendada oma keskkonnatoime parandamiseks.
Võttes arvesse EMASi ja sektori võrdlusdokumendi vabatahtlikku laadi, ei tohiks organisatsioonidele panna ebaproportsionaalset koormust selliste tõendite esitamisel. Eelkõige ei nõua tõendajad eraldi põhjendust iga parima tava, sektoripõhise keskkonnatoime näitaja ega tipptaseme võrdlusaluse kohta, mida on sektori võrdlusdokumendis nimetatud, kuid mida organisatsioon ei ole pidanud oma keskkonnaülevaate alusel vajalikuks. Sellegipoolest võivad nad soovitada organisatsioonil võtta tulevikus arvesse olulisi lisaelemente, mis oleksid edaspidi veel üheks tõendiks selle kohta, et organisatsioon soovib keskkonnatoimet pidevalt parandada.
Sektori võrdlusdokumendi ülesehitus
Käesolev dokument koosneb neljast peatükist. Esimeses peatükis tutvustatakse EMASi õiguslikku tausta ja antakse juhiseid dokumendi kasutamise kohta, teises peatükis määratakse kindlaks käesoleva sektori võrdlusdokumendi kohaldamisala. Kolmandas peatükis kirjeldatakse lühidalt mitmesuguseid parimaid keskkonnajuhtimistavasid (5) ja antakse teavet nende rakendatavuse kohta. Kui teatava parima keskkonnajuhtimistava kohta on võimalik sõnastada konkreetsed keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused, esitatakse ka need. Kõigi parimate keskkonnajuhtimistavade kohta ei olnud aga võimalik tipptaseme võrdlusaluseid kindlaks määrata, sest saada oli vähe andmeid või erinesid iga ettevõtte/tehase konkreetsed tingimused (toodetava toote liik alates väikestest prototüüpidest ja suurtes või väikestes seeriates toodetavatest keeruka geomeetriaga toodetest suurte või väikeste komponentideni, samuti eri tootmisüksuste tootmisprotsesside mitmekesisus jne) sel määral, et tipptaseme võrdlusalus ei olnud mõttekas. Kui tipptaseme võrdlusalused on esitatud, ei ole need mõeldud eesmärkidena, mida kõik ettevõtted peavad saavutama, ega parameetritena, mille alusel võrrelda sektoris tegutsevate ettevõtete keskkonnatoimet, vaid pigem võimalikke saavutusi iseloomustavate näitajatena, mis aitavad üksikutel ettevõtetel tehtud edusamme hinnata ja motiveerivad neid oma keskkonnatoimet veelgi parandama. Viimasena esitatakse neljandas peatükis ülevaatlik tabel kõige olulisemate keskkonnatoime näitajatega, nende juurde kuuluvate selgituste ja seonduvate tipptaseme võrdlusalustega.
2. KOHALDAMISALA
Käesolev võrdlusdokument käsitleb metalltoodete tootmise sektori keskkonnatoimet. See dokument on mõeldud metalltoodete tootmisega tegelevatele ettevõtetele ja eelkõige ettevõtetele, mis kuuluvad järgmiste NACE koodide alla (vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1893/2006 (6) kehtestatud Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilisele klassifikaatorile):
|
NACE osa 24 (*)„Põhimetallide tootmine“
|
|
NACE osa 25 „Metalltoodete tootmine, v.a. masinad ja seadmed“ (sisaldab kõiki tegevusi) |
|
NACE osa 28 (**)„Mujal liigitamata masinate ja seadmete tootmine“
|
|
NACE osa 29 (**)„Mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine“
|
|
NACE osa 32 (**)„Muu tootmine“
|
|
NACE osa 33 „Masinate ja seadmete remont ja paigaldus“
|
Käesolev võrdlusdokument on jaotatud kolmeks põhiosaks (tabel 2-1), milles käsitletakse tootjate seisukohast peamisi metalltoodete tootmisega seotud keskkonnaaspekte.
Tabel 2-1
Metalltoodete tootmise sektori võrdlusdokumendi ülesehitus ja peamised käsitletavad keskkonnaaspektid
Osa |
Kirjeldus |
Peamised käsitletavad keskkonnaaspektid |
||
|
See osa sisaldab suuniseid selle kohta, kuidas tootjad saavad keskkonnasäästlikkuse raamistikke lõimida oma olemasolevatesse ärimudelitesse ja juhtimissüsteemidesse, et vähendada oma keskkonnamõju. |
Tegevuskoha haldus |
||
|
Selles parimate keskkonnajuhtimistavade paketis antakse juhiseid selle kohta, kuidas parandada tootmisettevõtete tugiprotsesside (nagu valgustus ja ventilatsioon) üldist keskkonnatoimet |
Ressursid ja hooldus |
||
|
See osa sisaldab suuniseid tootmise põhitoimingute keskkonnatoime parandamiseks. |
Tööstusprotsessid |
Tabelites 2-2 ja 2-3 loetletud otsesed ja kaudsed keskkonnaaspektid valiti asjaomase sektori puhul üldjuhul kõige olulisemateks. Siiski tuleb konkreetsete ettevõtete hallatavaid keskkonnaaspekte hinnata igal üksikjuhul eraldi.
Tabel 2-2
Käesolevas dokumendis käsitletavad olulisimad otsesed keskkonnaaspektid ja nendega seotud peamised keskkonnaprobleemid
Protsessid |
Olulisimad otsesed keskkonnaaspektid |
Seonduvad peamised keskkonnaprobleemid |
Tugiprotsessid |
Juhtimine, hanked, tarneahela haldamine, kvaliteedikontroll |
Tooraine Energia Vesi Kulumaterjalid Jäätmed: tavajäätmed |
Logistika, käitlemine, ladustamine, pakkimine |
Tooraine Energia Kasvuhoonegaaside heide Vesi Kulumaterjalid Õhkuheide Müra, lõhn, vibratsioon jne Maakasutus Elurikkus Jäätmed: tavajäätmed |
|
Heite töötlemine |
Energia Kulumaterjalid Vetteheide Õhkuheide Müra, lõhn, vibratsioon jne Jäätmed: tavajäätmed, ohtlikud jäätmed |
|
Ressursid ja hooldus |
Energia Vesi Kulumaterjalid Vetteheide Müra, lõhn, vibratsioon jne Jäätmed: tavajäätmed, ohtlikud jäätmed Maakasutus Elurikkus |
|
Tootmisprotsessid |
Valutööd |
Tooraine Energia Jäätmed: ohtlikud jäätmed |
Vormimine |
Tooraine Energia Müra, lõhn, vibratsioon jne Jäätmed: ohtlikud jäätmed |
|
Metallipulber |
Tooraine Energia Müra, lõhn, vibratsioon jne Jäätmed: ohtlikud jäätmed |
|
Kuumtöötlemine |
Tooraine Energia Müra, lõhn, vibratsioon jne Jäätmed: ohtlikud jäätmed Kasvuhoonegaasid (sealhulgas fluoritud gaasid, nt jahutusest) |
|
Eemaldamine |
Tooraine Energia Vesi Kulumaterjalid Vetteheide Õhkuheide Müra, lõhn, vibratsioon jne Jäätmed: tavajäätmed |
|
Liitmisprotsessid |
Tooraine Energia Müra, lõhn, vibratsioon jne Jäätmed: ohtlikud jäätmed, tavajäätmed |
|
Kujumuutus |
Tooraine Energia Müra, lõhn, vibratsioon jne Jäätmed: ohtlikud jäätmed |
|
Ühendamine |
Tooraine Energia Kulumaterjalid Õhkuheide Müra, lõhn, vibratsioon jne Jäätmed: tavajäätmed |
|
Pindade töötlemine |
Tooraine Energia Vesi Kulumaterjalid Vetteheide Õhkuheide Müra, lõhn, vibratsioon jne Jäätmed: tavajäätmed, ohtlikud jäätmed |
|
Kokkupanek |
Energia Kulumaterjalid Müra, lõhn, vibratsioon jne Jäätmed: ohtlikud jäätmed |
|
Tootekujundus ja taristu projekteerimine |
Tootekujundus |
Tooraine Energia Vesi Kulumaterjalid Õhkuheide |
Taristu projekteerimine (tehase piires) |
Tooraine Energia Vesi Kulumaterjalid Õhkuheide Vetteheide Jäätmed: tavajäätmed Maakasutus Elurikkus |
|
Protsessikujundus (tehase piires) |
Tooraine Energia Vesi Kulumaterjalid Õhkuheide Vetteheide Jäätmed: ohtlikud jäätmed, tavajäätmed |
Tabel 2-3
Käesolevas dokumendis käsitletavad olulisimad kaudsed keskkonnaaspektid ja nendega seotud peamised keskkonnaprobleemid
Tegevused |
Olulisimad kaudsed keskkonnaaspektid |
Seonduvad peamised keskkonnaprobleemid |
Eelnevad tegevused |
Tooraine hankimine ja metalli tootmine |
Tooraine Energia ja sellega seotud kasvuhoonegaaside heide Vesi Kulumaterjalid Vetteheide Õhkuheide |
Tööriistade ja seadmete tootmine |
||
Järgnevad tegevused |
Kasutus- ja hooldusetapp |
Tooraine Energia ja sellega seotud kasvuhoonegaaside heide Kulumaterjalid Õhkuheide Jäätmed: ohtlikud jäätmed, tavajäätmed |
Olelusringi lõpp |
||
Jäätmekäitlus |
Käesoleva dokumendi kohaldamisalasse kuuluvate NACE koodide keskkonnaaspektid, mis on hõlmatud otseselt või kaudselt metalltoodete tootmisega seotud parimat võimalikku tehnikat käsitlevate viitedokumentidega (PVT-viitedokumendid), (7) samuti ELi õigusaktide, poliitikadokumentide ja parimate tavade suunistega, jäävad selle dokumendi kohaldamisalast välja.
3. PARIMAD KESKKONNAJUHTIMISTAVAD, SEKTORI KESKKONNATOIME NÄITAJAD JA TIPPTASEME VÕRDLUSALUSED METALLTOODETE TOOTMISE SEKTORIS
3.1. Valdkondadevaheliste teemade parimad keskkonnajuhtimistavad
See osa on mõeldud metalltoodete tootjatele.
3.1.1. Tõhusate keskkonnajuhtimismeetodite rakendamine
Parim keskkonnajuhtimistava on kasutada tõhusaid keskkonnajuhtimismeetodeid, et optimeerida protsessi- ja tootekujundust tootmisetapis ning vähendada keskkonnamõju kogu väärtusahela ulatuses. Sellel raamistikul on kaks tasandit:
|
strateegiline tasand, kus eeldatakse ringmajandusel ja olelusringil põhinevate mõtteviiside rakendamist, |
|
ning praktiline tasand, kus kasutatakse vahendeid, millega tagatakse toote keskkonnatoime pidev parandamine, nagu kulusäästlik juhtimine ja varude vähendamine. |
Rakendatavus
Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad üldiselt rakendada kõik ettevõtted, sealhulgas VKEd. Selle rakendatavust võivad piirata piisavate ettevõttesiseste tehniliste teadmiste puudumine ja töötajate koolitamise vajadus.
Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused
Keskkonnatoime näitajad |
Tipptaseme võrdlusalused |
||||||||||||||
|
|
3.1.2. Koostöö ja teabevahetus väärtusahelas ja selle üleselt
Parim keskkonnajuhtimistava on koostöö oma sektori, teiste sektorite ja kogu väärtusahela ettevõtetega. Koostööd saab korraldada järgmiselt:
— |
hankida materjalid ja täiendavad sisendid kestlikult ja kasutada tootmisprotsessides taastuvenergiat; |
— |
optimeerida ressursse, jagades energiat ja/või ressursse tööstussümbioosi võrgustikus; |
— |
suhelda korrapäraselt sidusrühmadega uute keskkonnasäästlike toodete arenduse ja olemasolevate toodete keskkonnatoime parandamise teemal. |
Rakendatavus
Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad üldiselt rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende suurusest, sealhulgas VKEd.
Ettevõttesiseste tehniliste teadmiste puudumine ja töötajate koolitusvajadus tähendavad lisakulusid, mis võib olla oluliseks takistuseks osale ettevõtetest, eriti VKEdele.
Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused
Keskkonnatoime näitajad |
Tipptaseme võrdlusalused |
||||||||||||||||
|
|
3.1.3. Energiamajandus
|
Parim keskkonnajuhtimistava on optimeerida energiakasutust energiajuhtimiskavaga, mis sisaldab süstemaatilist ja üksikasjalikku energiaseiret tootmiskohtades protsessi tasandil ning sellega
|
|
Kava võib põhineda standardsel või kohandatud vormil, nagu ISO 50001, või olla osa suuremast keskkonnajuhtimissüsteemist, nagu EMAS. |
Rakendatavus
Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd.
Ettevõttesiseste tehniliste teadmiste puudumine (eriti väiksemates ettevõtetes) võib piirata selle parima keskkonnajuhtimistava rakendamist. Lisaks võib energiajuhtimissüsteemi osade sobimatu ühendamine ja nõrk teabevahetus organisatsioonis halvendada olemasoleva energiajuhtimissüsteemi tulemuslikkust ja tõhusust.
Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused
Keskkonnatoime näitajad |
Tipptaseme võrdlusalused |
||||||
|
|
3.1.4. Keskkonnahoidlik ja ressursitõhus kemikaalide kasutus
Parim keskkonnajuhtimistava on optimeerida tootmisprotsessides kasutatavate kemikaalide koguseid, vähendada kemikaalijäätmeid ja asendada ohtlikud kemikaalid igal võimalusel keskkonnasäästlikumatega.
Metalltoodete tootjad saavad nende eesmärkide saavutamiseks võtta järgmisi meetmeid:
— |
vaadata läbi olemasolev kemikaalide kasutus ja kohapealne käitlus; |
— |
jälgida kemikaalide kasutust üksikute kemikaalide kaupa (mitte mitu kemikaali koos) ja keskenduda kõige olulisematele kasutatavatele kemikaalidele; |
— |
vähendada igal võimalusel kemikaalide kasutamist, nt muuta tootmisprotsesse; kasutada kemikaale tõhusamalt; võtta omaks ärimudelid, mis viivad kemikaalide tarnijate ja kasutajate stiimulid kooskõlla, et ergutada kemikaalide koguseid vähendama. |
— |
asendada ohtlikud kemikaalid keskkonnasäästlikumatega; |
— |
vähendada kemikaalijäätmeid ja väljavoolu, nt kemikaalide taaskasutuse või ümbertöötlusega; vajaduse korral kasutada ettevõttevälist pädevust, näiteks osta sisse kogu kemikaalihaldus või mõni selle osa. |
Rakendatavus
Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad üldiselt rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd.
Kirjeldatud kemikaalide haldussüsteemi käigushoidmine vajab tehnilisi teadmisi, mis võib olla eriti VKEde jaoks oluline takistus.
Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused
Keskkonnatoime näitajad |
Tipptaseme võrdlusalused |
||||||
|
|
3.1.5. Elurikkus
Parim keskkonnajuhtimistava on arvestada kogu väärtusahela ja kohapealsete tootmisprotsesside otseste ja kaudsete mõjudega, võttes järgmisi meetmeid:
— |
hinnata tootmiskoha ülevaatusega otsest toimet ja leida probleemkohad; |
— |
koostada ökosüsteemi juhtimise ülevaade, et tuvastada ökosüsteemiteenuste toime kogu väärtusahelas; |
— |
teha koostööd sobivate (kohalike) sidusrühmadega probleemide vähendamiseks; |
— |
mõõta keskkonnatoimeid, määrates ja jälgides sobivaid mõõdikuid; |
— |
teavitada ettevõtte jõupingutustest korrapärase aruandlusega. |
Rakendatavus
|
Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad üldiselt rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd. |
|
Selle parima keskkonnajuhtimistava osade rakendamiseks on vaja juhtkonna toetust. Selle parima keskkonnajuhtimistava elementide rakendamisest saadavat otsest kasu ei ole võimalik kvantifitseerida. Samuti pole võimalik arvutada selle parima keskkonnajuhtimistava osade rakendamise investeeringutasuvust. Need kaks punkti võivad olla oluliseks takistuseks eelkõige VKEdele. Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused
|
3.1.6. Väärtuslike ja/või suurte seeriatena toodetud toodete ja komponentide taastootmine ja kvaliteetne taastamine
|
Taastootmine sisaldab toote demonteerimist, selle osade taastamist ja asendamist ning üksikute osade ja terviktoote katsetamist, tagamaks, et toode vastab samadele kvaliteedinõuetele nagu tänapäeval toodetavad uued tooted, koos nõuetekohase garantiiga. Taastamine tähendab kasutatud tooteid, mis vastavad nende esmakordse turule laskmise aja kvaliteedinõuetele, st taastatud toode vastab mitte praegustele, vaid selle esmakordse tootmise aja kvaliteedinõuetele. |
|
Parim keskkonnajuhtimistava on arvestada ja võimaldada kasutatud metalltoodete taastootmise ja taastamise võimalusi ning tuua nad taaskasutamiseks turule, kui saadav keskkonnakasu on kogu olelusringi seisukohalt tõestatud. Taastoodetud või taastatud tooted peavad olema vähemalt sama kvaliteetsed kui nende esmakordse turule laskmise ajal ning neid müüakse koos nõuetekohase garantiiga. |
Rakendatavus
Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd.
Taastootmine või toodete taastamine võib suurendada ettevõtete tegevuskulusid, kuid need lisakulud tasuvad end kindlasti ära väärtuslike toodete/komponentide/osade ja suuremahuliste tooteseeriate korral.
Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused
Keskkonnatoime näitajad |
Tipptaseme võrdlusalused |
||||||
|
|
3.1.7. Seos metalltooteid tootvate ettevõtete jaoks asjakohaste parimat võimalikku tehnikat (PVT) käsitlevate viitedokumentidega
Parim keskkonnajuhtimistava metalltoodete tootjatele on tutvuda asjakohasete parimate võimalike tehnikatega (10) (PVT), mida on kirjeldatud neid käsitlevates viitedokumentides (PVT-viitedokumendid), et teha kindlaks asjakohased keskkonnaküsimused, ning vajaduse korral neid tehnikaid rakendada.
Rakendatavus
Asjakohastes PVT-viitedokumentides kirjeldatud parimat võimalikku tehnikat (PVT) võivad rakendada suurettevõtted, mis kuuluvad tööstusheidete direktiivi (11) kohaldamisalasse.
See parim keskkonnajuhtimistava on väga asjakohane tööstusheidete direktiivi künnisväärtusest väiksemate VKEde jaoks. Siiski võib VKEdes piiravaks teguriks olla tehniliste teadmiste või võimekuse puudus.
Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused
Keskkonnatoime näitajad |
Tipptaseme võrdlusalused |
(i23) Parimate võimalike tehnikatega (PVT) arvestamine |
Ei rakendata |
3.2. Parimad keskkonnajuhtimistavad ressursikasutuse optimeerimiseks
See osa tegeleb metalltoodete tootjate tugiprotsesside tavadega.
3.2.1. Tõhus ventilatsioon
Parim keskkonnajuhtimistava on tõhustada ventilatsioonisüsteemi ja vähendada selle energiakasutust nii, et:
— |
Tehakse tootmiskohta, sealhulgas hooneid ja protsesse käsitlev uuring; |
— |
kaardistatakse siseõhu soojuse, niiskuse ja saasteainete allikad; |
— |
vähendatakse nende allikate mõju, nt tõhusa saastet piirava hooldusega või allika eraldamisega õhurõhu vahe abil; |
— |
määratakse kindlaks tegelikud (praegused ja tulevased) ventilatsioonivajadused; |
— |
tehakse olemasoleva ventilatsioonisüsteemi audit, et võrrelda kindlaksmääratud vajadusi olemasoleva seadmestikuga; |
— |
uuendatakse ventilatsioonisüsteemi, et vähendada selle energiakasutust ja parandada energiatagastust (12); kasutatakse tagastatud energiat jahutamiseks (kliimaseade), kütmiseks või eelsoojendamiseks, võetakse kasutusele kohalikku taastuvenergiat (päikesesoojuse või -energia jõul töötavad jahutussüsteemid) ja vähendatakse kasutatava õhu kogust (seeläbi vähendades selle soojendamiseks või jahutamiseks kuluvat energiat). Võimalik on projekteerida vajaduspõhine ventilatsioon, et vältida koormusmaksimume ja võimaldada energiatõhusamat toimimist väiksema seadmestikuga. |
Samalaadset lähenemist saab rakendada ka uutes käitistes, kus määratakse kindlaks planeeritud hoone ja protsesside ventilatsioonivajadused, mida on võimalik planeerimist mõjutades veelgi vähendada.
Rakendatavus
Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd. Ettevõttesiseste tehniliste teadmiste ebapiisavus võib mõnikord takistada selle parima keskkonnajuhtimistava kõigi elementide rakendamist.
Tootmisüksuse ventilatsioonisüsteemi energiatõhususe kõrval tuleb arvestada sealsete töötajate ohutusega.
Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused
Keskkonnatoime näitajad |
Tipptaseme võrdlusalused |
||||||||||
|
|
3.2.2. Optimaalne valgustus
Uute ehitatavate ja olemasolevate tootmiskohtade optimaalseks valgustamiseks tuleb teha valgustusuuring, et kindlaks määrata tegelikud (praegused ja tulevased) valgusevajadused ning valgustuskava, optimaalne valgustuslahendus (valgussüsteemid, valgustid, lambid, päevavalguse kasutus jne).
Metalltoodete tootjate parim keskkonnajuhtimistava on optimeerida olemasolevad ja uued valgustussüsteemid, sealhulgas:
— |
kasutada maksimaalselt päevavalgust; |
— |
paigaldada peamistesse kasutuskohtadesse kohalolekuanduritega juhitav valgustus; |
— |
jälgida eraldi valgustuse energiakasutust; |
— |
valida sobivaimad energiatõhusad lambid vastavalt nende kavandatud kasutusajale ja paigalduspiirkonnale; |
— |
rakendada valgustussüsteemi korrapärase puhastuse ja hoolduse kava. |
Rakendatavus
Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad üldiselt rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd. Samas sobib see siiski paremini uusehitistest tootmiskohtadele ja renoveeritud tootmisliinidele.
Loomulik valgustus on tõhusate valgustussüsteemide tähtis osa, kuid kohalike loodusolude tõttu võib selle kasutamine mõnes kohas olla piiratud. Samuti võivad selle rakendamist olemasolevates tootmiskohtades piirata arhitektuuritingimused.
Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused
Keskkonnatoime näitajad |
Tipptaseme võrdlusalused |
||||||||||||
|
Ei rakendata |
3.2.3. Jahutussüsteemide keskkonnasäästlik optimeerimine
Parim keskkonnajuhtimistava on süstemaatiliselt parandada tootmiskoha masinaruumide jahutussüsteemide energiatõhusust järgnevaga:
— |
püüda vähendada jahutusvajadust; |
— |
auditeerida paigaldatud jahutussüsteem, et võrrelda kindlaksmääratud vajadusi olemasoleva jahutusseadmestikuga; |
— |
kujundada jahutussüsteem ümber, keskendudes tõhusamale energia- ja veekasutusele ja kasvuhoonegaaside heite vähendamisele. |
Rakendatavus
Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd, ja see on sobivam renoveeritud või uusehitistest tootmiskohtadele.
Samas võib selle parima keskkonnajuhtimistava rakendamine vajada ettevõtteväliste partnerite toetust, mis võib olla takistuseks, eriti VKEde jaoks.
Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused
Keskkonnatoime näitajad |
Tipptaseme võrdlusalused |
||||||||
|
Ei rakendata |
3.2.4. Suruõhu otstarbekas ja tõhus kasutamine
Metalltoodete tootjate parim keskkonnajuhtimistava on vähendada tootmisprotsessides suruõhu kasutamisega seotud energiatarbimist järgmiste meetmetega.
|
Kaardistatakse ja hinnatakse suruõhu kasutamist. Kui osa suruõhust kasutatakse ebatõhusalt või ebasobivalt, võivad muud tehnoloogialahendused olla otstarbekamad või tõhusamad. Kui teatava kasutusotstarbe puhul kaalutakse pneumotööriistade väljavahetamist elektriliste tööriistade vastu, tuleb seda võimalust nõuetekohaselt hinnata, pidades silmas mitte üksnes energiatarbimist, vaid kõiki keskkonnaaspekte ja kasutusotstarbega kaasnevaid erivajadusi. |
|
Suruõhusüsteemi optimeeritakse järgmiselt:
|
Rakendatavus
Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd. See sobib paremini uute või renoveeritud tootmisliinide jaoks.
Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused
Keskkonnatoime näitajad |
Tipptaseme võrdlusalused |
||||||||
|
|
3.2.5. Taastuvenergia kasutamine
Metalltoodete tootjate parim keskkonnajuhtimistava on kasutada oma protsessides taastuvenergiat, milleks:
— |
ostetakse tõendatud taastuvelektrit või toodetakse ise elektrit taastuvatest energiaallikatest; |
— |
toodetakse soojust taastuvatest energiaallikatest (nt päikesesoojus, sh kontsentreeritud päikesesoojus, maasoojus või soojuspumbad, mis võivad kasutada ka nt päikeseelementidest või jätkusuutlikust (jäätmepõhisest) biomassist ja biogaasist saadud taastuvelektrit); |
— |
asjakohasel juhul paigaldatakse energiasalvestussüsteemid, sealhulgas soojussalvestid, mis täiendavad päikese-, keskkonna- ja maasoojusrakendusi, sealhulgas ühendatuna kütmiseks ja jahutuseks kasutatavate soojuspumpadega, et suurendada omatoodetud taastuvenergia enda tarbeks kasutamise osakaalu. |
Rakendatavus
Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad üldiselt rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd.
Soojuse omatootmine taastuvatest allikatest ja selle integreerimine tootmisprotsessidesse sõltub tugevalt tootmisprotsesside tehnoloogilistest iseärasustest ja tegelikust vajadusest, nt kõrgtemperatuurne protsess.
Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused
Keskkonnatoime näitajad |
Tipptaseme võrdlusalused |
||||||||
|
|
3.2.6. Vihmavee kogumine
Parim keskkonnajuhtimistava on vähendada magevee kasutamist tootmiskohtades, kogudes ja kasutades vihmavett mitmesugustes tootmis- või kõrvalprotsessides. Selline süsteem kogub vihmavett kogumisalalt (sageli tootmishoone katuselt või parklast), sellel on voolusüsteem vee paaki kogumiseks ja jaotussüsteem (torud ja pump) vee lõppkasutuskohtadesse juhtimiseks.
Rakendatavus
Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad üldiselt rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd. See sobib paremini uutele või moderniseeritud tehaste, eelkõige selliste tehaste jaoks, kus kogutud vihmavett saab kasutada tootmisprotsessis. Moderniseerimise korral võivad hoone omadused takistada selle parima keskkonnajuhtimistava rakendamist.
Selle parima keskkonnajuhtimistava asjakohasust mõjutab tugevalt geograafiline asukoht (nt sademete hulk, kohalik veenappus). Teatavates piirkondades on see parim keskkonnajuhtimistava seadusjärgne kohustus, et vältida üleujutusi ja vähendada põhjaveekasutust.
Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused
Keskkonnatoime näitajad |
Tipptaseme võrdlusalused |
||||
|
|
3.3. Tootmisprotsessidega seotud parimad keskkonnajuhtimistavad
Selles osas käsitletakse peamiste tootmisprotsesside tavasid ja see on mõeldud metalltoodete tootjatele.
3.3.1. Ressursitõhusate metallitöötlusvedelike valimine
Parim keskkonnajuhtimistava on valida ressursitõhusad metallitöötlusvedelikud järgmiselt:
|
hinnata korrapäraselt, teaduspõhiselt ja põhjalikult kättesaadavaid metallitöötlusvedelikke paljude kriteeriumite põhjal, sealhulgas nii keskkonna- kui ka majanduslikest aspektidest, võttes arvesse nende vedelike ja valmistatud toodete kogu olelusringi; |
|
otsida kättesaadavaid metallitöötlusvedelikke, mis täidaksid samal ajal erinevaid funktsioone (nt määrimine, laastude eemaldamine, puhastus) või on korduskasutatavad pärast asjakohast kokkukogumist ja/või ümbertöötlemist. |
Parim keskkonnajuhtimistava on ka seiresüsteemi abil hinnata ja kontrollida valitud metallitöötlusvedelike tõhusust nende kasutamise ajal või pärast seda.
Rakendatavus
Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd. Siiski võib eriti VKEdes takistuseks olla ettevõttesiseste tehniliste teadmiste puudumine.
Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused
Keskkonnatoime näitajad |
Tipptaseme võrdlusalused |
||||||||||||||||
|
|
3.3.2. Jahutusmäärete kulu vähendamine metalli töötlemisel
Parim keskkonnajuhtimistava on vähendada jahutusmäärete kasutamist metalli töötlemisel ja vormimisel. Selleks saab kasutada selliseid tehnikaid nagu krüogeenne jahutamine või kõrgsurvega jahutusmäärimine. Need tehnikad vähendavad jäätmeteket, tõstavad protsesside üldist tõhusust ja seega vähendavad energiakasutust ja pikendavad töövahendite kasutusiga.
Rakendatavus
Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad üldiselt rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd. Energiamahukuse tõttu sobib see pigem väikeseeriatele või prototüüpidele ja uutele või uuendatud käitistele kui käimasoleva protsessi moderniseerimiseks.
Energiamahukuse näitajat tuleb igal üksikjuhul hoolikalt uurida. See võib koos ettevõttesiseste tehniliste teadmiste ja oskusteabe puudumisega olla oluliseks takistuseks selle parima keskkonnajuhtimistava rakendamisel.
Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused
Keskkonnatoime näitajad |
Tipptaseme võrdlusalused |
||||||||||
|
|
3.3.3. Lehtmetalli astmeline vormimine alternatiivina vormivalule
Väikeseeriate tootmisel on parim keskkonnajuhtimistava kasutada vormivalu asemel lehtmetalli astmelist vormimist (incremental sheet forming, ISF). See võimaldab valmistada keerukaid tooteid kõrgema materjalitõhususega.
Rakendatavus
Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad üldiselt rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd. ISF tehnikat saab kasutada paljude eri materjalide korral ning see on sobivam keeruka geomeetriaga toodete, väikeseeriate ja prototüüpide jaoks. Siiski võiksid ettevõtted enne ISF tehnikale üleminekut teha olelusringi hindamise, et välja selgitada keskkonnakasu.
Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused
Keskkonnatoime näitajad |
Tipptaseme võrdlusalused |
||||||||||||||
|
|
3.3.4. Metallitöötlusmasinate ooteoleku energiakasutuse vähendamine
Parim keskkonnajuhtimistava on vähendada metallitöötlusmasinate ooteoleku energiakasutust, lülitades masinad välja (ja sisse) tõhusaimal viisil: kas käsitsi või automaatselt (programmeerides kontrollsüsteemi ümber), või ostes energiatõhusamad masinad, millel on sisse ehitatud „roheline“, väga madala energiatarbega ooteolek. Selline toimeviis põhineb sageli mitmel alamühikul, mida saab eraldi välja lülitada selle asemel, et kogu masin ooteolekusse panna. Lisaks saab tootmisprotsessi optimeerimisega lühendada ooteolekus palju energiat kulutavate masinate ooteaegu.
Rakendatavus
Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad üldiselt rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd.
Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused
Keskkonnatoime näitajad |
Tipptaseme võrdlusalused |
||||||||||
|
|
3.3.5. Metallijääkide materiaalse väärtuse säilitamine
Parim keskkonnajuhtimistava on säilitada metallijääkide (laastude ja puru) materiaalne väärtus nende järeltöötlusega, eriti kahes metallijääkide töötlemise aspektis:
— |
eraldada metallijääkide vood, et tagada kõrge puhtus, mis võimaldab neid seejärel kokku koguda ja kõrgema kvaliteediga ringlusse võtta; |
— |
kokku koguda ja eraldada lõikeõli ja metall, näiteks pressides laastud ja puru brikettideks. |
Rakendatavus
Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd, ja see on sobivam suurte tooteseeriate tootmiseks.
Materjalijääkide hulk peab olema piisav, et tava rakendamine oleks majanduslikult mõttekas.
Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused
Keskkonnatoime näitajad |
Tipptaseme võrdlusalused |
||||||
|
|
3.3.6. Mitmesuunaline sepistamine
Keerukaid, väga erinevate ristlõigetega tooteid vormides on parim keskkonnajuhtimistava mitmesuunaline sepistamine. Kuna selle tava järgimisel mõjub töödeldavale osale rõhk mitmest suunast, siis moodustub oluliselt vähem kraati (materjali liia ülevoolu), mistõttu tuleb järeltöötlusel vähem materjali eemaldada.
Rakendatavus
Seda parimat keskkonnajuhtimistava võivad üldiselt rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd. See on eriti sobiv keeruka kujuga osade ja nišitoodete jaoks ning suurte tootmisseeriatega ettevõtetele. Mitmesuunaliselt saab sepistada paljusid eri materjale (alumiinium, vask, magneesium, titaan).
Siiski võib selle keskkonnajuhtimistava rakendatavust piirata eriliste sepistamistööriistade ostu ja tehniliste teadmiste vajadus, mis teevad investeeringu kulukaks.
Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused
Keskkonnatoime näitajad |
Tipptaseme võrdlusalused |
||||||||||||||
|
|
3.3.7. Hübriidne masintöötlus energiakasutuse vähendamise meetodina
Metalltoodete tootjate parim keskkonnajuhtimistava on kasutada hübriidset masintöötlust juhul, kui kahte või enamat eri tootmisprotsessi kombineerides vähendab üksikute protsesside eeliste koostoime oluliselt masintöötluse summaarset energiatarvet ühe osa, toote või komponendi kohta.
Eri tootmisprotsesside (nt jahvatus, puurimine) kooskasutus võib võimaldada osade, toodete ja komponentide kujunduses ja tootmises suuremat vabadust kui tavapärased masintöötlustehnikad.
Rakendatavus
Hübriidset masintöötlust võivad üldiselt rakendada kõik selle sektori ettevõtted, olenemata nende tüübist, sealhulgas VKEd. Eriti sobib see uute masinatega tootmiskohtadele. Hübriidne masintöötlus on väga asjakohane keeruka geomeetriaga osade, toodete ja komponentide tootmisel.
Selle parima keskkonnajuhtimistava rakendatavust võib eriti VKEdes piirata investeeringu kulukus koos ettevõttesiseste tehniliste teadmiste ja võimekuse puudumisega.
Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused
Keskkonnatoime näitajad |
Tipptaseme võrdlusalused |
||||||||||||
|
|
3.3.8. Värvimisruumi kütmise, ventileerimise ja õhu konditsioneerimise prognoosiv juhtimine
Parim keskkonnajuhtimistava on vähendada värvimisruumi kütmise, ventileerimise ja õhu konditsioneerimise energiakasutust prognoosiva juhtimissüsteemiga, mis põhineb tagasiside ja edasisidega juhtimisel parameetrite väärtuste ettenähtud vahemikus. Selline süsteem hoiab värvi kuivamise kiiruse muutumatuna, kuid erinevalt tavapärasest juhtimissüsteemist ei pea see tingimata hoidma muutumatuna värvimisruumi temperatuuri ja õhuniiskust. Tööpõhimõte on hoida muutumatuna ainult vahet (temperatuurist sõltuva) õhu niiskusmahtuvuse ja õhus juba olemasoleva veeauru hulga vahel.
Rakendatavus
See parim keskkonnajuhtimistava sobib suurte tooteseeriatega ja suurte värvimisruumidega või mitme värvimisruumiga ettevõtetele.
Selle parima keskkonnajuhtimistava täielikuks ja tulemuslikuks rakendamiseks on vaja
— |
väljaõppinud töötajaid, kes tunnevad põhjalikult värvi kuivamisprotsessi ja värvi kvaliteedi kontrolli; |
— |
seadmestiku tõhususe korrashoidu ning |
— |
usaldusväärset ja pidevat andmeseiret (andurid, mõõtmised jne) ning kohapealseid automatiseerimissüsteeme. |
Eelnimetatud lisavajaduste täitmine koos ettevõttesiseste tehniliste teadmiste puudumisega ja kõrge investeeringukuluga takistavad selle parima keskkonnajuhtimistava rakendamist, eriti VKEdel.
Seonduvad keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused
Keskkonnatoime näitajad |
Tipptaseme võrdlusalused |
||||||||||
|
|
4. SEKTORI SOOVITUSLIKUD KESKKONNATOIME PÕHINÄITAJAD
Tabelis 4.1 on esitatud valik metalltoodete tootmise sektori keskkonnatoime põhinäitajaid, nendega seotud võrdlusalused ja viited asjakohastele parimatele keskkonnajuhtimistavadele. Need on osa kõigist 3. jaos nimetatud näitajatest.
Tabel 4.1
Keskkonnatoime põhinäitajad ja tipptaseme võrdlusalused metalltoodete tootmise sektoris
Näitaja |
Tavalised mõõtühikud |
Peamine sihtrühm |
Lühikirjeldus |
Soovituslik seire miinimumtase |
EMASi vastav põhinäitaja (14) |
Tipptaseme võrdlusalus |
Vastav parim keskkonnajuhtimistava (15) |
||||||
Valdkondadevaheliste teemade parimad keskkonnajuhtimistavad |
|||||||||||||
Ressursitõhusus |
lõpptoote kg / algmaterjali kg |
Metalltoodete tootjad |
Lõpptoodete hulk jagatud nende tootmiseks vajaliku algmaterjali hulgaga. Selle näitaja väärtused aitavad hinnata olemasolevate või uute metalltoodete tootmise keskkonnatoime parandamise võimalust, et rakendada selliseid lähenemisviise nagu olelusringipõhine mõtteviis, säästlik juhtimine ja ringmajandus. |
Tegevuskoht |
Materjalitõhusus |
Korrapärane arvestamine olelusringipõhise mõtteviisi, säästliku juhtimise ja ringmajandusega. |
3.1.1, 3.3.3, 3.3.6, 3.3.7 |
||||||
Materjalivoogude ja nende keskkonnatoime kaardistamine |
jah/ei |
Metalltoodete tootjad |
See näitaja tähendab kõigi metalltoodete tootmiseks kasutatavate materjalide voogude kaardistamist, et mõista nende keskkonnatoimet. |
Tootmisüksus |
Materjalitõhusus |
Uute toodete arenduses hinnatakse keskkonnatoime paranemist. |
3.1.1 |
||||||
Keskkonnasertifikaadiga või tõendatult väiksema keskkonnamõjuga kaupade ja teenuste protsent. |
% |
Metalltoodete tootjad |
Tõendatult väiksema keskkonnamõjuga toodetud kaupade või pakutud teenuste arv jagatud kõigi toodetud kaupade või pakutud teenuste arvuga. |
Tootmisüksus |
Materjalitõhusus |
Kõik ostetud kaubad ja teenused vastavad ettevõtte kehtestatud keskkonnatingimustele. |
3.1.2 |
||||||
Teiste ettevõtete kõrvaltoodete, jääkenergia või teiste ressursside kasutus. |
teiste ettevõtete materjalide kg / kogu materjalisisendi kg; teiste ettevõtete jääkenergia MJ kogu energiakasutuse MJ kohta). |
Metalltoodete tootjad |
See näitaja tähendab toodete või osade tootmiseks kasutatud teiste ettevõtete kõrvaltoodete või jääkenergia hulka jagatuna kasutatud materjali koguhulga või summaarse energiatarbimisega. |
Ettevõte |
Materjalitõhusus |
Korrapärane koostöö teiste organisatsioonidega energia ja ressursside tõhusamaks kasutuseks. |
3.1.2 |
||||||
Korrapärane keskkonnatoime parandamisele keskenduv sidusrühmade kaasamine |
jah/ei |
Metalltoodete tootjad |
See näitaja näitab, kas kogu väärtusahela sidusrühmade kaasamine uute parema keskkonnatoimega toodete või osade kujundusse toimub korrapäraselt. |
Ettevõte |
Materjalitõhusus |
Sidusrühmade korrapärane kaasamine keskkonnahoidlikumate toodete arendusse |
3.1.2 |
||||||
Energiaseiresüsteem protsessi tasandil |
jah/ei |
Metalltoodete tootjad |
See näitaja tähendab korrapärast ja üksikasjalikku energiaseiret tootmiskohtades protsessi tasandil |
Tegevuskoht |
Energiatõhusus |
Rakendatakse pidevat energiaseiret protsessi tasandil ja sellega juhitakse energiatõhususe parandamist |
3.1.3 |
||||||
Iga kasutatud kemikaali kogus ja liigitus vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (CLP-määrus) |
kg / lõpptoote või toodetud osa kg |
Metalltoodete tootjad |
Tootmisprotsessis kasutatud üksikute kemikaalide koguhulk lõpptoote või toodetud osa kohta Kemikaalide kasutus vaadatakse perioodiliselt üle asendusvõimaluste uurimiseks ja kemikaalid liigitatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008 (CLP-määrus) |
Tegevuskoht |
Materjalitõhusus |
Kemikaalide kasutus vaadatakse korrapäraselt (vähemalt kord aastas) üle, et vähendada nende kasutust ja uurida asendusvõimalusi |
3.1.4 |
||||||
Kõigis tootmisüksustes rakendatakse kohalikku elurikkuse tegevuskava |
jah/ei |
Metalltoodete tootjad |
Selle näitaja abil tehakse kindlaks, kas kõigis tootmisüksustes on tootmispaiga jaoks kasutusel elurikkuse tegevuskava. |
Tegevuskoht |
Elurikkus |
Kõigi asjakohaste paikade (sealhulgas tootmispaikade) jaoks on koostatud ja kasutusel kohaliku elurikkuse kaitse ja edendamise tegevuskava |
3.1.5 |
||||||
Toodete taastootmise/taastamisega välditud kasvuhoonegaaside heide võrreldes uue toote tootmisega (täpsustada, kas on tegu esimese, teise ja/või kolmanda valdkonna (ingl k „scope“ 1, 2 ja/või 3) kasvuhoonegaasidega). |
Taastootmise või taastamise kasvuhoonegaaside heide / uue toote tootmise CO2 heide |
Metalltoodete tootjad |
Toote taastootmise või taastamisega seotud kasvuhoonegaaside heide jagatud uue toote tootmisel tekkiva heite CO2 ekvivalendiga. See näitaja sisaldab kasvuhoonegaaside esimese, teise ja kolmanda valdkonna (ingl k „scope“ 1, 2 ja 3) heitkoguseid. |
Tegevuskoht |
Heide |
Ettevõte pakub taastoodetud/taastatud tooteid, mille keskkonnakasu on tõendatud olelusringi hindamisega |
3.1.6 |
||||||
Parimad keskkonnajuhtimistavad ressursikasutuse optimeerimiseks |
|||||||||||||
Vajaduspõhine ventilatsioonisüsteem |
jah/ei |
Metalltoodete tootjad |
See näitaja näitab paigaldatud ja toimivat vajaduspõhist ventilatsiooni tootmisüksustes |
Tootmisüksus |
Energiatõhusus |
Kasutatakse vajaduspõhist ventilatsioonisüsteemi, et vähendada kütmise, ventileerimise ja õhu konditsioneerimise energiakasutust |
3.2.1 |
||||||
Hoonest väljatõmmatud õhu efektiivne ruumala |
m3 tunnis m3 vahetuses m3 tootepartii kohta |
Metalltoodete tootjad |
Hoonest väljatõmmatud õhu ruumala tunnis VÕI vahetuses VÕI tootepartii kohta |
Tegevuskoht |
Energiatõhusus |
Ei rakendata |
3.2.1 |
||||||
Valgustusseadmete energiakasutus |
kWh aastas / valgustatud põrandapinna m2 |
Metalltoodete tootjad |
Tootmisüksusse paigaldatud valgustusseadmete energiakasutus aastas jagatud tootmisüksuse valgustatud põrandapinna pindalaga |
Tootmisüksus |
Energiatõhusus |
Ei rakendata |
3.2.2 |
||||||
Jahutuse energiavajadus |
kWh aastas kWh / lõpptoote või toodetud osa kg |
Metalltoodete tootjad |
Tootmisüksuse jahutussüsteemi energiakasutus aastas VÕI jagatud lõpptoote või toodetud osade kogusega |
Tootmisüksus |
Energiatõhusus |
Ei rakendata |
3.2.3 |
||||||
Jahutuse veekasutus (kraanivesi/vihmavesi/pinnavesi) |
m3 aastas |
Metalltoodete tootjad |
Tootmisüksuse jahutussüsteemi veekasutus aastas Näidata ka vee tüüp, nt kraanivesi/vihmavesi |
Tootmisüksus |
Vesi |
Ei rakendata |
3.2.3 |
||||||
Lõppkasutuskohta kindlal rõhutasemel edastatud suruõhu standardkuupmeetri kohta kasutatud elektrienergia |
kWh/m3 |
Metalltoodete tootjad |
Suruõhusüsteemi elektrikasutus (sh kompressorite, kuivatite ja abiajamite energiakasutus) standardkuupmeetri suruõhu tarnimiseks kindlal rõhutasemel |
Tootmisüksus |
Energiatõhusus |
Suruõhusüsteemi elektrikasutus on väiksem kui 0,11 kWh kohaletoimetatud suruõhu m3 kohta; suurtes käitistes, mis töötavad efektiivülerõhuga 6,5 baari, rõhule 1 013 millibaari ja temperatuurile 20 °C normeeritud mahulise vooluhulgaga, ning rõhu hälbed ei ületa efektiivrõhku 0,2 baari. |
3.2.4 |
||||||
Õhulekkeindeks |
Arv |
Metalltoodete tootjad |
Õhulekkeindeks, arvutatuna olukorras, kus kõik õhku tarbivad seadmed on välja lülitatud, on iga kompressori puhul summa, mis on saadud selle kompressori tööaja ja võimsuse korrutise jagamisel süsteemi kuuluvate kompressorite kogu ooteolekuaja ja kogu nimivõimsusega. Õhulekkeindeksi valem on
kus: ti(cr) on ajavahemik (minutites), mille jooksul kompressor töötab, kui kõik õhku tarbivad seadmed on välja lülitatud (suruõhusüsteemi ooteolekuaeg); Ci(cr) on sellise kompressori võimsus (Nl/min), mis lülitub sisse ajavahemikuks ti(cr), mil kõik õhku tarbivad seadmed on välja lülitatud; t(sb) on kogu aeg (minutites), mille jooksul on paigaldatud suruõhuseadmed ooteolekus; C(tot) on kõigi süsteemi kuuluvate kompressorite nimivõimsuste (Nl/min) summa. |
Tootmisüksus |
Energiatõhusus |
Jaotusvõrgu rõhk püsib pärast kõigi õhku tarbivate seadmete väljalülitamist stabiilsena ja (ooteolekus) kompressorid ei lülitu tööseisundisse. |
3.2.4 |
||||||
Taastuvatest energiaallikatest saadud (omatoodetud või ostetud) elektri osakaal kogu elektrikasutuses (%) |
% |
Metalltoodete tootjad |
Taastuvatest energiaallikatest enda toodetud või ostetud taastuvelektri kogus jagatud tootmispaigas kasutatud elektri üldkogusega. Ostetud taastuvelektrit võetakse selles näitajas arvesse vaid siis, kui on tõendatud, et see on täiendav (st seda ei ole arvesse võetud ühegi muu organisatsiooni arvestuses ega võrgu elektriallikate jaotuses). |
Tegevuskoht |
Energiatõhusus |
Kogu elektrikasutus kaetakse omatoodetud taastuvenergiaga või pikaajalise elektriostulepingu alusel ostetud tõendatud taastuvelektriga. |
3.2.5 |
||||||
Taastuvatest energiaallikatest pärit soojuse osa kogu kasutatud soojusest |
% |
Metalltoodete tootjad |
Taastuvatest allikatest toodetud soojus (nt päikese- ja maasoojus, soojuspumbad, jäätmetest saadud biomass ja biogaas, eelistatult kohapeal omatarbeks toodetud või kogukonnapõhine taastuvelekter) jagatud tootmiskoha summaarse soojuskasutusega |
Tegevuskoht |
Energiatõhusus |
Taastuvallikatest kohapeal toodetud soojuse kasutamine on lõimitud sobivatesse tootmisprotsessidesse. |
3.2.5 |
||||||
Vihmavee osakaal kogu veekasutuses |
% |
Metalltoodete tootjad |
Kohapealsetes või kõrvalprotsessides kasutatud vihmavee koguruumala jagatud tootmiskohtade summaarse kohapealsetes või kõrvalprotsessides kasutatud vee ruumalaga. |
Tegevuskoht |
Vesi |
Vihmavett kogutakse ja kasutatakse protsessiveena tootmis- ja kõrvalprotsessides |
3.2.6 |
||||||
Tootmisprotsessidega seotud parimad keskkonnajuhtimistavad |
|||||||||||||
Ostetud metallitöötlusvedelike koguhulk aastas |
kilogrammid aastas liitrid aastas |
Metalltoodete tootjad |
Tootmiskoha tootmisprotsessides kasutatud metallitöötlusvedelike koguhulk aastas |
Tegevuskoht |
Materjalitõhusus |
Ettevõte parandab pidevalt (aastast aastasse) oma keskkonnatoimet, nagu nähtub vähemalt järgmiste näitajate paranemisest: - energiakasutus lõpptoote kohta - ressursitõhusus - metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta |
3.3.1 |
||||||
Metallitöötlusvedelike kulu lõpptoote kohta |
kg (või l) / lõpptoote või toodetud osa kg |
Metalltoodete tootjad |
Tootmisprotsessides tarbitud metallitöötlusvedelike kogus jagatud lõpptoodete või toodetud osade kogusega |
Tegevuskoht |
Materjalitõhusus |
Ettevõte parandab pidevalt (aastast aastasse) oma keskkonnatoimet, nagu nähtub vähemalt järgmiste näitajate paranemisest:
|
3.3.1 |
||||||
Jahutusmäärete tarbimine töödeldud osa kohta |
liitrid toodetud osa kohta |
Metalltoodete tootjad |
Tootmisprotsessis või töötluses tarbitud jahutusmäärete ruumala toodetud osa kohta |
Tegevuskoht |
Materjalitõhusus |
Ettevõte parandab pidevalt (aastast aastasse) oma keskkonnatoimet, nagu nähtub vähemalt järgmiste näitajate paranemisest:
|
3.3.2 |
||||||
Energiakasutus |
kWh / lõpptoote või toodetud osa kg |
Metalltoodete tootjad |
Tootmisüksuses toodete või osade valmistamiseks kasutatud energia jagatud lõpptoodete või toodetud osade hulgaga |
Tootmisüksus |
Energiatõhusus |
Ettevõte parandab pidevalt (aastast aastasse) oma keskkonnatoimet, nagu nähtub vähemalt järgmiste näitajate paranemisest:
|
3.1.3, 3.3.3, 3.3.4, 3.3.7 |
||||||
Iga asjakohase masina jaoks: kogu energiakasutus ooteolekus masina kohta |
kWh tunnis |
Metalltoodete tootjad |
Ooteolekus masinate poolt tarbitud energiahulk tunni kohta |
Tootmisüksus |
Energiatõhusus |
Kõigil metallitöötlusmasinatel on kas energiasäästlik ooteolek või silt, mis näitab, millal need tuleb käsitsi välja lülitada |
3.3.4 |
||||||
Taaskasutatud õli |
Õli liitrid aastas |
Metalltoodete tootjad |
Tootmisprotsessides taaskasutatud lõikeõli aasta kohta |
Tootmisüksus |
Materjalitõhusus |
Treimislaastude õli-/niiskusesisaldus on alla 2 % ja lihvimislaastudel alla 8 % |
3.3.5 |
||||||
Sepistamisprotsessi koguenergiatarve |
kWh / lõpptoote või toodetud osa kg |
Metalltoodete tootjad |
Sepistamisprotsessi koguenergiatarve jagatud lõpptoote või toodetud osade hulgaga |
Tootmisüksus |
Materjalitõhusus |
Ettevõte parandab pidevalt (aastast aastasse) oma keskkonnatoimet, nagu nähtub vähemalt järgmiste näitajate paranemisest:
|
3.3.6 |
||||||
Värvimise energiakasutus |
kWh / värvitud või kaetud pinna m2 |
Metalltoodete tootjad |
Toodete või osade värvimiseks kasutatud energia jagatud värvitud või kaetud toodete või osade pindalaga |
Tegevuskoht |
Energiatõhusus |
Ettevõte parandab pidevalt (aastast aastasse) oma keskkonnatoimet, nagu nähtub vähemalt järgmiste näitajate paranemisest:
|
3.3.8 |
(1) See teadus- ja poliitikaaruanne on üldsusele kättesaadav JRC veebisaidil aadressil https://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/fab_metal_prod.html. Käesolevas sektori võrdlusdokumendis sisalduvad järeldused parimate keskkonnajuhtimistavade ja nende rakendatavuse kohta ning selles kindlaks määratud konkreetsed keskkonnatoime näitajad ja tipptaseme võrdlusalused põhinevad selles teadus- ja poliitikaaruandes dokumenteeritud tulemustel. Dokumendis on esitatud ka kogu taustteave ja tehnilised üksikasjad.
(2) Nõukogu 29. juuni 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 1836/93 tööstussektori ettevõtetele vabatahtliku osalemise võimaldamise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EÜT L 168, 10.7.1993, lk 1).
(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 761/2001 organisatsioonide vabatahtliku osalemise võimaldamise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) (EÜT L 114, 24.4.2001, lk 1).
(4) EMASi määruse IV lisa punkti B alapunkti f kohaselt esitatakse keskkonnaaruandes „kokkuvõte olemasolevatest andmetest organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikkuse kohta, võttes arvesse asjaomase organisatsiooni olulisi keskkonnaaspekte. Aruanne peab sisaldama punktis C esitatud keskkonnategevuse tulemuslikkuse põhi- ja erinäitajaid. Keskkonnaeesmärkide ja -ülesannete olemasolu korral tuleb nende kohta esitada asjakohased andmed.“ IV lisa punkti C alapunkti 3 kohaselt „peavad kõik organisatsioonid igal aastal esitama tulemuslikkusandmeid selliste oluliste otseste ja kaudsete keskkonnaaspektide ja -mõjude kohta, mis on seotud organisatsiooni põhitegevusega, mis on mõõdetavad ja kontrollitavad ning mida ei ole põhinäitajate puhul arvesse võetud. Organisatsioon võtab võimaluse korral arvesse artiklis 46 osutatud sektori võrdlusdokumente, et hõlbustada asjakohaste sektoripõhiste näitajate kindlaksmääramist.“
(5) Üksikasjalik kirjeldus iga parima tava kohta koos praktiliste juhistega nende tavade rakendamiseks on kättesaadav JRC avaldatud parimate tavade aruandes, mis on kättesaadav internetis aadressil http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/BEMP_FabMetProd_BackgroundReport.pdf . Organisatsioonidel palutakse sellega tutvuda, kui neil on huvi saada mõne käesolevas sektori võrdlusdokumendis kirjeldatud parima tava kohta rohkem teavet.
(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1). NB! NACE on lühend prantsuskeelsest pealkirjast „Nomenclature statistique des Activités économiques dans la Communauté Européenne“.
(*) Ainult väikesemahuline tegevus (tööstusheidete direktiivi lävendist oluliselt väiksem tootmine, mille protsessid on oluliselt erinevad, nt palju rohkem manuaalseid kui automatiseeritud protsesse).
(**) Need tegevused loetakse asjakohaseks, kui tegu on peamiselt metallist koosnevate toodetega.
(7) Teave parimat võimalikku tehnikat käsitlevate viitedokumentide kohta on aadressil https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/index.html
(8) Toodangu kogust (väljendatud näitajates lõpptoote või toodetud osade kg-na) saab mõõta erinevalt: nt osade arv, toote kg jne sõltuvalt toodete tüübist ja ühtlusest/ebaühtlusest. Ettevõtted võivad toodangu väljendamiseks valida sobiva mõõdiku.
(9) Jäätmetest energiat või soojust tootvatel ettevõtetel peavad õhusaaste vältimiseks olema sobivad ja tõhusad heitetöötlussüsteemid.
(10) Kõigi koostatud PVT-viitedokumentide täielik nimekiri on kättesaadav aadressil http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference/
(11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/75/EL: https://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2010:334:0017:0119:et:PDF
(12) Nt hoone kütmiseks kulunud energia tagastamine soojusvaheti abil.
(13) Õhulekkeindeks
(14) EMASi põhinäitajad on loetletud määruse (EÜ) nr 1221/2009 IV lisas (punkti C alapunkt 2).
(15) Numbrid viitavad käesoleva dokumendi osadele.