This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 02023R2772-20231222
Commission Delegated Regulation (EU) 2023/2772 of 31 July 2023 supplementing Directive 2013/34/EU of the European Parliament and of the Council as regards sustainability reporting standards (Text with EEA relevance)Text with EEA relevance
Consolidated text: 2023 m. liepos 31 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2023/2772, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/34/ES papildoma tvarumo atskaitomybės standartais (Tekstas svarbus EEE)Tekstas svarbus EEE
2023 m. liepos 31 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2023/2772, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/34/ES papildoma tvarumo atskaitomybės standartais (Tekstas svarbus EEE)Tekstas svarbus EEE
02023R2772 — LT — 22.12.2023 — 000.002
Šis tekstas yra skirtas tik informacijai ir teisinės galios neturi. Europos Sąjungos institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį. Autentiškos atitinkamų teisės aktų, įskaitant jų preambules, versijos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir pateikiamos svetainėje „EUR-Lex“. Oficialūs tekstai tiesiogiai prieinami naudojantis šiame dokumente pateikiamomis nuorodomis
KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2023/2772 2023 m. liepos 31 d. kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/34/ES papildoma tvarumo atskaitomybės standartais (OL L 2772 2023.12.22, p. 1) |
Pataisytas:
Klaidų ištaisymas, OL L 90241, 19.4.2024, p. 1 ((ES) 2023/27722023/2772) |
KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2023/2772
2023 m. liepos 31 d.
kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/34/ES papildoma tvarumo atskaitomybės standartais
(Tekstas svarbus EEE)
1 straipsnis
Dalykas
Tvarumo atskaitomybės standartai, kuriais įmonės turi naudotis teikdamos informaciją apie savo tvarumą pagal Direktyvos 2013/34/ES 19a ir 29a straipsnius, laikydamosi Direktyvos (ES) 2022/2464 5 straipsnio 2 dalyje nustatyto tvarkaraščio, yra nustatyti šio reglamento I ir II prieduose.
2 straipsnis
Įsigaliojimas ir taikymas
Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Jis taikomas nuo 2024 m. sausio 1 d. finansiniams metams, prasidedantiems 2024 m. sausio 1 d. arba vėliau.
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
I PRIEDAS
EUROPOS TVARUMO ATSKAITOMYBĖS STANDARTAI (ETAS)
1 ETAS |
Bendrieji reikalavimai |
2 ETAS |
Bendroji atskleistina informacija |
E1 ETAS |
Klimato kaita |
E2 ETAS |
Tarša |
E3 ETAS |
Vandens ir jūrų ištekliai |
E4 ETAS |
Biologinė įvairovė ir ekosistemos |
E5 ETAS |
Išteklių naudojimas ir žiedinė ekonomika |
S1 ETAS |
Sava darbo jėga |
S2 ETAS |
Vertės grandinės darbuotojai |
S3 ETAS |
Paveikiamos bendruomenės |
S4 ETAS |
Vartotojai ir galutiniai naudotojai |
G1 ETAS |
Verslo etika |
1 ETAS
BENDRIEJI REIKALAVIMAI
TURINYS |
|
TIKSLAS |
|
1. |
ETAS standartų kategorijos, atskaitomybės sritys ir parengimo tvarka |
1.1. |
ETAS standartų kategorijos |
1.2. |
Atskaitomybės sritys ir minimalūs informacijos apie politiką, veiksmus, uždavinius ir rodiklius turinio atskleidimo reikalavimai |
1.3. |
Parengimo tvarka |
2. |
Informacijos kokybinės charakteristikos |
3. |
Dvejopas reikšmingumas kaip informacijos apie tvarumą atskleidimo pagrindas |
3.1. |
Suinteresuotieji subjektai ir jų svarba reikšmingumo vertinimo procesui |
3.2. |
Reikšmingi klausimai ir informacijos reikšmingumas |
3.3. |
Dvejopas reikšmingumas |
3.4. |
Poveikio reikšmingumas |
3.5. |
Finansinis reikšmingumas |
3.6. |
Reikšmingas poveikis arba rizikos, kylantys dėl veiksmų, kuriais siekiama spręsti tvarumo klausimus |
3.7. |
Išskaidymo lygmuo |
4. |
Išsamus patikrinimas |
5. |
Vertės grandinė |
5.1. |
Ataskaitas teikianti įmonė ir vertės grandinė |
5.2. |
Vertinimas naudojant vidutinius sektoriaus duomenis ir pakaitinius kintamuosius |
6. |
Laikotarpiai |
6.1. |
Ataskaitinis laikotarpis |
6.2. |
Praeities laikotarpių, dabartinio laikotarpio ir būsimų laikotarpių informacijos susiejimas |
6.3. |
Informacijos apie pažangą, palyginti su baziniais metais, teikimas |
6.4. |
Trumpojo, vidutinio ir ilgojo laikotarpio apibrėžimas atskaitomybės tikslais |
7. |
Tvarumo informacijos rengimas ir pateikimas |
7.1. |
Lyginamosios informacijos pateikimas |
7.2. |
Įverčių ir rezultatų neapibrėžties priežastys |
7.3. |
Atskleistos informacijos apie įvykius atnaujinimas pasibaigus ataskaitiniam laikotarpiui |
7.4. |
Tvarumo informacijos rengimo ar pateikimo pakeitimai |
7.5. |
Pranešimas apie ankstesnių ataskaitinių laikotarpių klaidas |
7.6. |
Konsoliduotosios ataskaitos ir patronuojamosioms įmonėms taikoma išimtis |
7.7. |
Įslaptinta ir neskelbtina informacija ir informacija apie intelektinę nuosavybę, praktinę patirtį arba inovacijų rezultatus |
7.8. |
Informacijos apie galimybes teikimas |
8. |
Tvarumo ataskaitos struktūra |
8.1. |
Bendrasis pateikimo reikalavimas |
8.2. |
Tvarumo ataskaitos turinys ir struktūra |
9. |
Sąsajos su kitomis įmonės ataskaitų dalimis ir susijusi informacija |
9.1. |
Informacijos įtraukimas pateikiant nuorodą |
9.2. |
Susijusi informacija ir ryšys su finansinėmis ataskaitomis |
10. |
Pereinamojo laikotarpio nuostatos |
10.1. |
Pereinamojo laikotarpio nuostata, susijusi su subjektui būdingos informacijos atskleidimu |
10.2. |
Pereinamojo laikotarpio nuostata, susijusi su 5 skyriumi „Vertės grandinė“ |
10.3. |
Pereinamojo laikotarpio nuostata, susijusi su 7.1 skirsniu „Lyginamosios informacijos pateikimas“ |
10.4. |
Pereinamojo laikotarpio nuostata. Palaipsniui pradedamų taikyti atskleidimo reikalavimų sąrašas |
A priedėlis. |
Taikymo reikalavimai |
– |
Subjektui būdingos informacijos atskleidimas |
– |
Dvejopas reikšmingumas |
– |
Vertinimas naudojant vidutinius sektoriaus duomenis ir pakaitinius kintamuosius |
– |
Tvarumo ataskaitos turinys ir struktūra |
B priedėlis. |
Informacijos kokybinės charakteristikos |
C priedėlis. |
Palaipsniui pradedamų taikyti atskleidimo reikalavimų sąrašas |
D priedėlis. |
Pagal ETAS rengiamos tvarumo ataskaitos struktūra |
E priedėlis. |
Įtrauktinos atskleidžiamos informacijos nustatymo schema |
F priedėlis. |
Pagal ETAS rengiamos tvarumo ataskaitos struktūros pavyzdys |
G priedėlis. |
Informacijos įtraukimo pateikiant nuorodą pavyzdys |
Tikslas
1. Europos tvarumo atskaitomybės standartų (ETAS) tikslas – nurodyti, kokią tvarumo informaciją įmonė turi atskleisti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/34/ES ( 1 ) su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2022/2464 ( 2 ). Ataskaitų pagal ETAS teikimas neatleidžia įmonių nuo kitų Sąjungos teisėje nustatytų prievolių.
2. Tiksliau, ETAS nurodoma, kokią informaciją įmonė turi atskleisti apie savo reikšmingą poveikį, rizikas ir galimybes, susijusius su aplinkosauginiais, socialiniais ir valdymo tvarumo klausimais. Pagal ETAS nereikalaujama, kad įmonės atskleistų kokią nors informaciją į ETAS įtrauktomis aplinkosaugos, socialinėmis ir valdymo temomis, jeigu įmonė konkrečią temą įvertino kaip nereikšmingą (žr. šio standarto E priedėlį „Įtrauktinos atskleidžiamos informacijos nustatymo schema“). Pagal ETAS atskleista informacija suteikia galimybę tvarumo ataskaitos vartotojams suprasti įmonės reikšmingą poveikį žmonėms ir aplinkai ir reikšmingą tvarumo klausimų poveikį įmonės veiklos pokyčiams, veiklos rezultatams ir būklei.
3. Šio (1 ETAS) standarto tikslas – suteikti galimybę suprasti ETAS struktūrą, taikomą parengimo tvarką ir pagrindines sąvokas, taip pat bendruosius tvarumo informacijos parengimo ir pateikimo pagal Direktyvą 2013/34/ES su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2022/2464, reikalavimus.
1. ETAS standartų kategorijos, atskaitomybės sritys ir parengimo tvarka
1.1 ETAS standartų kategorijos
4. ETAS yra trijų kategorijų:
horizontalieji standartai;
teminiai standartai (aplinkosaugos, socialiniai ir valdymo standartai) ir
konkrečiam sektoriui taikomi standartai.
Horizontalieji standartai ir teminiai standartai taikomi visiems sektoriams, t. y. jie taikomi visoms įmonėms, neatsižvelgiant į tai, kuriame sektoriuje ar sektoriuose įmonė vykdo veiklą.
5. Horizontalieji standartai 1 ETAS „Bendrieji reikalavimai“ ir 2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ taikomi tvarumo klausimams, įtrauktiems į teminius standartus ir konkrečiam sektoriui taikomus standartus.
6. Šiame (1 ETAS) standarte aprašoma ETAS standartų struktūra, paaiškinama jų parengimo tvarka ir pagrindinės sąvokos ir nustatomi bendrieji su tvarumu susijusios informacijos parengimo ir pateikimo reikalavimai.
7. 2 ETAS nustatomi atskleidimo reikalavimai dėl bendro lygmens informacijos, kurią įmonė turi pateikti visais reikšmingais tvarumo klausimais, susijusiais su šiomis atskaitomybės sritimis: valdymas, strategija, poveikio, rizikų ir galimybių valdymas bei rodikliai ir uždaviniai.
8. Teminiai ETAS apima tvarumo temą ir yra suskirstyti pagal temas ir potemes, o prireikus – pagal potemių potemes. Šio standarto 16 taikymo reikalavime (16 TR) pateiktoje lentelėje apžvelgiamos į teminius ETAS įtrauktos tvarumo temos, potemės ir potemių potemės (toliau kartu – tvarumo klausimai).
9. Į teminius ETAS gali būti įtraukti konkretūs reikalavimai, papildantys 2 ETAS bendro lygmens atskleidimo reikalavimus. 2 ETAS C priedėlyje „Teminiuose ETAS nustatyti atskleidimo / taikymo reikalavimai, taikomi kartu su 2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ , pateiktas papildomų teminiuose ETAS nustatytų reikalavimų, kuriuos įmonė turi taikyti kartu su 2 ETAS bendro lygmens atskleidimo reikalavimais, sąrašas.
10. Konkrečiam sektoriui taikomi ETAS taikomi visoms to sektoriaus įmonėms. Juose nagrinėjamas poveikis, rizikos ir galimybės, kurie veikiausiai yra reikšmingi visoms konkretaus sektoriaus įmonėms ir kurių teminiai standartai neaprėpia arba nepakankamai aprėpia. Konkrečiam sektoriui taikomi standartai aprėpia kelias tam sektoriui aktualiausias temas. Konkrečiam sektoriui taikomais standartais užtikrinamas aukštas palyginamumo lygis.
11. Jeigu įmonė padaro išvadą, kad konkretus poveikis, rizika ar galimybė ETAS yra neaprėpiami arba aprėpiami nepakankamai detaliai, tačiau dėl įmonės ypatingų faktų ir aplinkybių jie yra reikšmingi, be atskleidimo reikalavimų, nustatytų trijų kategorijų ETAS, ji turi atskleisti papildomą jai būdingą informaciją („subjektui būdingą informacija“), kad suteiktų vartotojams galimybę suprasti įmonės su tvarumu susijusį poveikį, rizikas ar galimybę. 1–5 TR taikymo reikalavimuose pateikiama daugiau rekomendacijų dėl subjektui būdingos informacijos atskleidimo.
1.2. Atskaitomybės sritys ir minimalūs informacijos apie politiką, veiksmus, uždavinius ir rodiklius turinio atskleidimo reikalavimai
12. 2 ETAS, teminiuose ETAS ir konkrečiam sektoriui taikomuose ETAS nustatyti atskleidimo reikalavimai suskirstyti pagal šias atskaitomybės sritis:
valdymas (GOV): valdymo procesai, kontrolė ir procedūros, naudojami poveikiui, rizikoms ir galimybėms stebėti, valdyti ir prižiūrėti (žr. 2 ETAS 2 skyrių „Valdymas“ );
strategija (SBM): kaip įmonės strategija ir verslo modelis sąveikauja su jos reikšmingu poveikiu, rizikomis ir galimybėmis, įskaitant tai, kaip įmonė reaguoja į tą poveikį, rizikas ir galimybes (žr. 2 ETAS 3 skyrių „Strategija“ );
poveikio, rizikų ir galimybių valdymas (IRO): procesas (-ai), kurį (-iuos) naudodama įmonė:
nustato poveikį, rizikas ir galimybes ir įvertina jų reikšmingumą (žr. 2 ETAS 4.1 skirsnyje pateiktą IRO-1);
valdo reikšmingus tvarumo klausimus vykdydama politiką ir veiksmus (žr. 2 ETAS 4.2 skirsnį);
rodikliai ir uždaviniai (MT): įmonės veiklos rezultatai, įskaitant nustatytus uždavinius ir pažangą, padarytą juos įgyvendinant (žr. 2 ETAS 5 skyrių „Rodikliai ir uždaviniai“).
13. Į 2 ETAS įtraukti:
4.2 skirsnyje pateikiami minimalūs atskleidimo reikalavimai, susiję su politika (MDR-P) ir veiksmais (MDR-A);
5 skirsnyje pateikiami minimalūs atskleidimo reikalavimai, susiję su rodikliais (MDR-M) ir uždaviniais (MDR-T).
Minimalius atskleidimo reikalavimus, susijusius su politika, veiksmais, rodikliais ir uždaviniais, įmonė turi taikyti kartu su atitinkamais atskleidimo reikalavimais, nustatytais teminiuose ir konkrečiam sektoriui taikomuose ETAS.
1.3 Parengimo tvarka
14. Visuose ETAS:
terminas „poveikis“ nurodo su įmonės verslu siejamą teigiamą ir neigiamą su tvarumu susijusį poveikį, nustatytą per poveikio reikšmingumo vertinimą (žr. 3.4 skirsnį „Poveikio reikšmingumas“). Terminas nurodo tiek faktinį poveikį, tiek galimą būsimą poveikį.
Terminas „rizikos ir galimybės“ nurodo su tvarumu susijusias įmonės finansines rizikas ir galimybes, įskaitant tas, kurios atsiranda dėl priklausomybės nuo gamtos, žmogiškųjų ir socialinių išteklių, nustatytas per finansinio reikšmingumo vertinimą (žr. 3.5 skirsnį).
Kartu jie vadinami terminu „poveikis, rizikos ir galimybės“ (IRO). Jie atspindi 3 skirsnyje aprašytą ETAS taikomą dvejopo reikšmingumo aspektą.
15. Terminų žodynėlyje (II priede) apibrėžti terminai visuose ETAS žymimi pusjuodžiu kursyvu, išskyrus atvejus, kai apibrėžtas terminas tame pačiame straipsnyje vartojamas daugiau nei kartą.
16. Atskleistina informacija ETAS struktūrizuojama pagal atskleidimo reikalavimus. Kiekvieną atskleidimo reikalavimą sudaro vienas ar daugiau atskirų duomenų vienetų. Terminas „duomenų vienetas“ taip pat gali reikšti aprašomąjį atskleidimo reikalavimo elementą.
17. Be atskleidimo reikalavimų, daugumoje ETAS taip pat nustatyti taikymo reikalavimai. Taikymo reikalavimai padeda taikyti atskleidimo reikalavimus ir turi tokią pačią galią kaip ir kitos ETAS dalys.
18. Siekiant atskirti skirtingus įmonės pareigos atskleisti informaciją lygius, ETAS vartojami šie terminai:
turi atskleisti – nurodo, kad nuostata yra privaloma pagal atskleidimo reikalavimą arba duomenų vienetą;
gali atskleisti – nurodo savanoriškai atskleidžiamą informaciją, siekiant skatinti gerąją praktiką.
Be to, kai kalbama apie klausimus, išteklius ar metodikas, į kuriuos įmonė turėtų atsižvelgti arba juos naudoti rengdama tam tikrą atskleidžiamą informaciją, jei taikytina, ETAS vartojama sąvoka „turi atsižvelgti“ (arba „turi apsvarstyti“).
2. Informacijos kokybinės charakteristikos
19. Rengdama tvarumo ataskaitą įmonė turi laikytis:
pagrindinių informacijos kokybinių charakteristikų, t. y. informacijos aktualumo ir teisingo pateikimo, ir
papildomų informacijos kokybinių charakteristikų, t. y. palyginamumo, patikrinamumo ir suprantamumo.
20. Šios informacijos kokybinės charakteristikos apibrėžtos ir aprašytos šio standarto B priedėlyje.
3. Dvejopas reikšmingumas kaip informacijos apie tvarumą atskleidimo pagrindas
21. Įmonė informaciją apie tvarumo klausimus turi pranešti remdamasi dvejopo reikšmingumo principu, kuris apibrėžtas ir paaiškintas šiame skyriuje.
3.1 Suinteresuotieji subjektai ir jų svarba reikšmingumo vertinimo procesui
22. Suinteresuotieji subjektai yra subjektai, kurie gali paveikti įmonę arba būti jos paveikti. Yra dvi suinteresuotųjų subjektų grupės:
paveikiami suinteresuotieji subjektai – asmenys arba grupės, kurių interesus teigiamai arba neigiamai paveikia arba galėtų paveikti įmonės veikla ir jos tiesioginiai ir netiesioginiai verslo santykiai vertės grandinėje, ir
tvarumo ataskaitų vartotojai – pagrindiniai bendrosios paskirties finansinių ataskaitų vartotojai (esami ir potencialūs investuotojai, skolintojai ir kiti kreditoriai, įskaitant turto valdytojus, kredito įstaigas, draudimo įmones), taip pat kiti tvarumo ataskaitų vartotojai, įskaitant įmonės verslo partnerius, profesines sąjungas ir socialinius partnerius, pilietinę visuomenę ir nevyriausybines organizacijas, valdžios sektorių, analitikus ir akademinės bendruomenės atstovus.
23. Kai kurie, tačiau ne visi, suinteresuotieji subjektai gali priklausyti abiem 22 straipsnyje nurodytoms grupėms.
24. Paveikiamų suinteresuotųjų subjektų įtraukimas yra pagrindinis įmonės vykdomo išsamaus patikrinimo proceso (žr. 4 skyrių „Išsamus patikrinimas“) ir tvarumo reikšmingumo vertinimo elementas. Tai apima jos procesus, taikomus faktiniam ir galimam neigiamam poveikiui nustatyti ir įvertinti; tuo paskui remiamasi vertinimo procese siekiant tvarumo atskaitomybės tikslais nustatyti reikšmingą poveikį (žr. šio standarto 3.4 skirsnį).
3.2 Reikšmingi klausimai ir informacijos reikšmingumas
25. Kad galėtų nustatyti reikšmingą poveikį, rizikas ir galimybes, apie kuriuos reikia pranešti, įmonei yra būtina atlikti reikšmingumo vertinimą (žr. 3.4 skirsnį „Poveikio reikšmingumas“ ir 3.5 skirsnį „Finansinis reikšmingumas“ ).
26. Reikšmingumo vertinimas yra tvarumo atskaitomybės pagal ETAS atskaitos taškas. 2 ETAS 4.1 skirsnyje pateiktas IRO-1 reikalavimas apima bendruosius įmonės poveikio, rizikų ir galimybių bei jų reikšmingumo vertinimo proceso atskleidimo reikalavimus. 2 ETAS SBM-3 reikalavimu nustatyti bendrieji informacijos apie reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių, nustatytų per įmonės atliekamą reikšmingumo vertinimą, atskleidimo reikalavimai.
27. Siekiant palengvinti reikšmingumo vertinimą, į šio standarto A priedėlyje išdėstytus taikymo reikalavimus įtrauktas tvarumo klausimų, įtrauktų į teminius ETAS, sąrašas, juos suskirstant į kategorijas pagal temas, potemes ir tų potemių potemes. Šio standarto F priedėlyje pateiktoje „Įtrauktinos atskleidžiamos informacijos nustatymo schemoje“ pavaizduotas šiame skirsnyje aprašytas reikšmingumo vertinimo procesas.
28. Tvarumo klausimas yra reikšmingas, jeigu jis atitinka apibrėžtus poveikio reikšmingumo kriterijus (žr. šio standarto 3.4 skirsnį) arba finansinio reikšmingumo kriterijus (žr. šio standarto 3.5 skirsnį), arba abiejų rūšių kriterijus.
29. Nepaisant reikšmingumo vertinimo rezultatų, įmonė visuomet turi atskleisti informaciją, kurios reikalaujama pagal: 2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ (t. y. pagal visus 2 ETAS nurodytus atskleidimo reikalavimus ir duomenų vienetus) ir teminiuose ETAS nustatytus atskleidimo reikalavimus (įskaitant jų duomenų vienetus), susijusius su IRO-1 atskleidimo reikalavimu „Reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo proceso aprašymas“, nurodytus 2 ETAS C priedėlyje „Teminiuose ETAS nustatyti atskleidimo / taikymo reikalavimai, taikomi kartu su 2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“.
30. Kai atlikusi reikšmingumo vertinimą įmonė padaro išvadą, kad tvarumo klausimas yra reikšmingas ir jam taikomi 2 ETAS IRO-1, IRO-2 ir SMB-3 atskleidimo reikalavimai, ji turi:
atskleisti informaciją pagal atitinkamo teminio ir konkrečiam sektoriui taikomo ETAS atskleidimo reikalavimus (įskaitant taikymo reikalavimus), susijusius su tuo konkrečiu tvarumo klausimu, ir
atskleisti papildomą jai būdingą informaciją (žr. šio standarto 11 straipsnį ir 1–5 TR), jeigu reikšmingas tvarumo klausimas ETAS neaprėpiamas arba aprėpiamas nepakankamai detaliai.
31. Atitinkama informacija, kuri privaloma pagal atskleidimo reikalavimą, įskaitant jo duomenų vienetus, arba subjektui būdinga informacija, turi būti atskleidžiama, kai atlikusi reikšmingos informacijos vertinimą įmonė nustato, kad informacija yra aktuali vienu ar keliais iš šių aspektų:
informacijos svarbumo, atsižvelgiant į klausimą, kurį ja siekiama apibūdinti ar paaiškinti, arba
tokios informacijos galimybės patenkinti jos vartotojų sprendimo priėmimo poreikius, įskaitant pagrindinius bendrosios paskirties finansinių ataskaitų vartotojų poreikius, aprašytus 48 straipsnyje, ir (arba) vartotojų, kuriems svarbiausia yra informacija apie įmonės poveikį, poreikius.
32. Jeigu įmonė padaro išvadą, kad klimato kaitos tema nėra reikšminga, todėl praleidžia informaciją pagal visus E1 ETAS „Klimato kaita“ atskleidimo reikalavimus, ji turi atskleisti detalų klimato kaitai skirto reikšmingumo vertinimo išvadų paaiškinimą (žr. 2 ETAS IRO-2 „ETAS atskleidimo reikalavimai, įtraukti į įmonės tvarumo ataskaitą“), įskaitant sąlygų, dėl kurių įmonė ateityje galėtų padaryti išvadą, kad klimato kaita yra reikšminga, perspektyvinę analizę. Jeigu įmonė padaro išvadą, kad kita tema nei klimato kaita nėra reikšminga, todėl praleidžia informaciją pagal visus atitinkamo teminio ETAS atskleidimo reikalavimus, ji gali trumpai paaiškinti savo atlikto tos temos reikšmingumo vertinimo išvadas.
33. Atskleisdama informaciją apie politiką, veiksmus ir uždavinius, susijusius su tvarumo klausimu, kuris buvo įvertintas kaip reikšmingas, įmonė turi įtraukti informaciją, kurią privaloma pateikti pagal visus atskleidimo reikalavimus ir duomenų vienetus, nustatytus su tuo klausimu susijusiuose teminiuose ir konkrečiam sektoriui taikomuose ETAS ir atitinkamame 2 ETAS minimaliame informacijos apie politiką, veiksmus ir uždavinius atskleidimo reikalavime. Jeigu informacijos apie politiką, veiksmus ir uždavinius, kurią privaloma pateikti pagal teminių arba konkrečiam sektoriui taikomų ETAS atskleidimo reikalavimus ir duomenų vienetus arba pagal 2 ETAS minimalius atskleidimo reikalavimus, įmonė atskleisti negali, nes nepriėmė atitinkamos politikos, neįgyvendino atitinkamų veiksmų ar nenustatė atitinkamų uždavinių, ji turi atskleisti šį faktą ir gali nurodyti laikotarpį, per kurį ji siekia tai padaryti.
34. Atskleisdama informaciją apie rodiklius, taikomus reikšmingam tvarumo klausimui pagal atitinkamo teminio ETAS skirsnį „Rodikliai ir uždaviniai“, įmonė:
turi įtraukti informaciją, kurią privaloma pateikti pagal atskleidimo reikalavimą, jeigu atlikusi vertinimą ji nustato, kad tokia informacija yra reikšminga, ir
gali praleisti informaciją, kurią privaloma pateikti pagal atskleidimo reikalavimo duomenų vienetą, jeigu atlikusi vertinimą ji nustato, kad tokia informacija nėra reikšminga, ir padaro išvadą, kad tam, kad būtų pasiektas atskleidimo reikalavimo tikslas, tokios informacijos nereikia.
35. Jeigu įmonė praleidžia informaciją, kurią privaloma pateikti pagal duomenų vienetą, kurio reikalaujama pagal kitus ES teisės aktus, nurodytus 2 ETAS B priedėlyje, ji turi aiškiai nurodyti, kad konkreti informacija „nėra reikšminga“.
36. Įmonė turi nustatyti, kaip ji taikys kriterijus, įskaitant atitinkamus slenksčius, kad nustatytų:
kokią informaciją apie rodiklius, taikomus reikšmingam tvarumo klausimui pagal atitinkamo teminio ETAS skirsnį „Rodikliai ir uždaviniai“, ji atskleis pagal 34 straipsnį ir
kokią subjektui būdingą informaciją ji atskleis.
3.3 Dvejopas reikšmingumas
37. Dvejopą reikšmingumą sudaro du aspektai, tai yra poveikio reikšmingumas ir finansinis reikšmingumas. Jei nenurodyta kitaip, terminai „reikšmingas“ ir „reikšmingumas“ visuose ETAS reiškia „dvejopą reikšmingumą“.
38. Poveikio reikšmingumo ir finansinio reikšmingumo vertinimai yra tarpusavyje susiję, taigi turi būti apsvarstyta šių dviejų aspektų tarpusavio priklausomybė. Apskritai atskaitos taškas yra poveikio vertinimas, nors taip pat gali būti reikšmingų rizikų ir galimybių, nesusijusių su įmonės poveikiu. Poveikis tvarumui gali būti finansiškai reikšmingas nuo pat pradžių arba tapti finansiškai reikšmingas, kai galima pagrįstai tikėtis, kad trumpuoju, vidutiniu ar ilguoju laikotarpiais jis paveiks įmonės finansinę būklę, finansinius veiklos rezultatus, pinigų srautus, jos galimybes gauti finansavimą arba kapitalo kainą. Poveikis vertinamas poveikio reikšmingumo požiūriu, neatsižvelgiant į tai, ar jis yra finansiškai reikšmingas, ar ne.
39. Nustatydama ir vertindama poveikį, rizikas ir galimybes įmonės vertės grandinėje, kad nustatytų jų reikšmingumą, įmonė daugiausia dėmesio turi skirti sritims, kuriose, atsižvelgiant į veiklos pobūdį, verslo santykius, geografines vietoves ir kitus susijusius rizikos veiksnius, galima tikėtis, kad poveikis, rizikos ir galimybės atsiras.
40. Įmonė turi apsvarstyti tai, kaip ją paveikia jos priklausomybė nuo gamtos, žmogiškųjų ir socialinių tinkamos kokybės išteklių prieinamumo tinkamomis kainomis, nepriklausomai nuo jos galimo poveikio tiems ištekliams.
41. Laikoma, kad pagrindinis įmonės poveikis, rizikos ir galimybės yra tie patys kaip ir reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės, nustatyti taikant dvejopo reikšmingumo principą, taigi apie juos pranešama jos tvarumo ataskaitoje.
42. Įmonė turi taikyti šio standarto 3.4 ir 3.5 skirsniuose nustatytus kriterijus, taikydama atitinkamus kiekybinius ir (arba) kokybinius slenksčius. Tinkami slenksčiai yra būtini, kad būtų galima nustatyti poveikį, rizikas ir galimybes, kuriuos įmonė įvardijo ir kuriuos ji traktuoja kaip reikšmingus, taip pat nustatyti, kurie tvarumo klausimai yra reikšmingi atskaitomybės tikslais. Kai kuriuose galiojančiuose standartuose ir sistemose nurodant slenkstį, naudojamą poveikiui, kuris ETAS apibūdintas kaip reikšmingas poveikis, nustatyti, vartojamas terminas „svarbiausias poveikis“.
3.4 Poveikio reikšmingumas
43. Tvarumo klausimas yra reikšmingas poveikio požiūriu, kai jis yra susijęs su įmonės reikšmingu faktiniu ar galimu, teigiamu ar neigiamu poveikiu žmonėms ar aplinkai trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais. Poveikis apima poveikį, susijusį su pačios įmonės operacijomis ir vertės grandinės pradine ir galutine grandimis, be kita ko, daromą per jos produktus ar paslaugas, taip pat per jos verslo santykius. Verslo santykiai apima verslo santykius įmonės vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse ir neapsiriboja tiesioginiais sutartiniais santykiais.
44. Atsižvelgiant į tai, poveikis žmonėms ar aplinkai apima poveikį, susijusį su aplinkos, socialiniais ir valdymo klausimais.
45. Atliekant neigiamo poveikio reikšmingumo vertinimą remiamasi išsamaus patikrinimo procesu, apibrėžtu tarptautinėse teisinėse priemonėse: JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniuose principuose ir EBPO rekomendacijose daugiašalėms įmonėms. Faktinio neigiamo poveikio reikšmingumas grindžiamas poveikio stiprumu, o galimo neigiamo poveikio – jo stiprumu ir tikėtinumu. Poveikio stiprumas grindžiamas šiais veiksniais:
poveikio mastu;
aprėptimi ir
neatitaisomu poveikio pobūdžiu.
Vertinant galimą neigiamą poveikį žmogaus teisėms poveikio stiprumas yra svarbesnis už tikėtinumą.
46. Teigiamo poveikio reikšmingumas grindžiamas:
faktinio poveikio atveju – mastu ir aprėptimi ir
galimo poveikio atveju – mastu, aprėptimi ir tikėtinumu.
3.5 Finansinis reikšmingumas
47. Finansinio reikšmingumo taikymo sritis tvarumo atskaitomybės tikslais nustatoma išplečiant reikšmingumo taikymo sritį, taikomą nustatant, kokia informacija turėtų būti įtraukta į įmonės finansines ataskaitas.
48. Atliekant finansinio reikšmingumo vertinimą nustatoma informacija, kuri yra laikoma reikšminga pagrindiniams bendrosios paskirties finansinių ataskaitų vartotojams priimant sprendimus dėl išteklių suteikimo subjektui. Visų pirma informacija laikoma reikšminga pagrindiniams bendrosios paskirties finansinių ataskaitų vartotojams, jeigu tos informacijos nepateikus, ją klaidingai pateikus arba užgožus galėtų būti pagrįstai tikimasi paveikti sprendimus, kuriuos jie priima remdamiesi įmonės tvarumo ataskaita.
49. Tvarumo klausimas yra reikšmingas finansiniu požiūriu, jeigu dėl jo daromas arba gali būti pagrįstai tikimasi, kad bus padarytas reikšmingas finansinis poveikis įmonei. Taip yra tokiu atveju, kai dėl tvarumo klausimo atsiranda rizikų arba galimybių, turinčių arba, kaip galima pagrįstai tikėtis, galėsiančių turėti reikšmingos įtakos įmonės veiklos pokyčiams, finansinei būklei, finansiniams veiklos rezultatams, pinigų srautams, galimybei gauti finansavimą arba kapitalo kainai trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais. Rizikos ir galimybės gali atsirasti dėl praeities įvykių arba būsimų įvykių. Tvarumo klausimo finansinis reikšmingumas neapsiriboja vien klausimais, kuriuos įmonė gali kontroliuoti, bet apima informaciją apie reikšmingas rizikas ir galimybes, sietinas su verslo santykiais, neįtrauktais į rengiant finansines ataskaitas taikomą konsolidavimo apimtį.
50. Priklausomybė nuo gamtos, žmogiškųjų ir socialinių išteklių gali būti finansinių rizikų arba galimybių šaltinis. Priklausomybė gali sukelti poveikį dviem būdais:
ji gali turėti įtakos įmonės gebėjimui toliau naudoti arba gauti išteklius, kurių reikia jos verslo procesams, taip pat tų išteklių kokybei ir kainos nustatymui, ir
ji gali paveikti įmonės gebėjimą priimtinomis sąlygomis plėtoti santykius, kurių reikia jos verslo procesams.
51. Rizikų ir galimybių reikšmingumas vertinamas remiantis šių veiksnių deriniu: pasireiškimo tikėtinumo ir galimo finansinio poveikio dydžio.
3.6 Reikšmingas poveikis arba rizikos, kylantys dėl veiksmų, kuriais siekiama spręsti tvarumo klausimus
52. Per įmonės reikšmingumo vertinimą gali būti nustatytos situacijos, kai jos veiksmai, kuriais siekiama spręsti tam tikro poveikio ar rizikų klausimą arba pasinaudoti tam tikromis galimybėmis, susijusiomis su tvarumo klausimu, gali turėti reikšmingą neigiamą poveikį arba sukelti reikšmingą riziką, susijusius su vienu ar keliais kitais tvarumo klausimais. Pavyzdžiui:
gamybos dekarbonizacijos veiksmų planas, pagal kurį atsisakoma kai kurių produktų, galėtų turėti reikšmingą neigiamą poveikį įmonės savai darbo jėgai ir nulemti reikšmingą riziką, kylančią dėl išeitinių išmokų, arba
dėl automobilių dalių tiekėjo veiksmų plano, kuriuo siekiama orientuotis į elektrinių transporto priemonių dalių tiekimą, galėtų būti neišnaudojamas turtas, skirtas įprastinių transporto priemonių dalių gamybai.
53. Tokiais atvejais įmonė turi:
atskleisti, kad egzistuoja reikšmingas neigiamas poveikis arba reikšmingos rizikos, kartu atskleisdama veiksmus, dėl kurių jie atsiranda, ir pateikdama kryžminę nuorodą į temą, su kuria poveikis arba rizikos yra susiję, ir
pateikti aprašymą, kaip reikšmingo neigiamo poveikio ar reikšmingų rizikų klausimas sprendžiamas tos temos, su kuria jie yra susiję, kontekste.
3.7 Išskaidymo lygmuo
54. Kai reikia, kad reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės būtų tinkamai suprasti, įmonė teikiamą informaciją turi išskaidyti:
pagal šalis, kai reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės skirtingose šalyse smarkiai varijuoja ir kai pateikus labiau agreguotą informaciją būtų užgožta reikšminga informacija apie poveikį, rizikas ir galimybes; arba
pagal svarbią veiklos vietą arba reikšmingą turtą, kai reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės labai priklauso nuo konkrečios vietos arba turto.
55. Nustatydama tinkamą teikiamos informacijos išskaidymo lygmenį, įmonė turi atsižvelgti į tai, kokį išskaidymo lygmenį ji taikė atlikdama savo reikšmingumo vertinimą. Priklausomai nuo konkrečių įmonės faktų ir aplinkybių, informaciją gali būti būtina išskaidyti pagal patronuojamąsias įmones.
56. Kai agreguojami skirtingų lygmenų arba kelių vieno lygmens vietų duomenys, įmonė turi užtikrinti, kad toks agregavimas neužgožtų konkretumo ir konteksto, kurie yra būtini siekiant aiškinti informaciją. Įmonė neturi agreguoti reikšmingų skirtingo pobūdžio elementų.
57. Teikdama pagal sektorius išskaidytą informaciją, įmonė turi taikyti ETAS sektorių klasifikaciją, kuri turi būti nurodyta Komisijos deleguotajame akte, priimtame pagal Direktyvos 2013/34/ES 29b straipsnio 1 dalies trečios pastraipos ii punktą. Kai pagal teminį arba konkrečiam sektoriui taikomą ETAS reikalaujama, kad rengiant konkretų informacijos elementą būtų taikomas konkretus išskaidymo lygmuo, turi būti taikomas teminiame arba konkrečiam sektoriui taikomame ETAS nustatytas reikalavimas.
4. Išsamus patikrinimas
58. Įmonės tvarumo išsamaus patikrinimo proceso (toliau nurodytose tarptautinėse priemonėse vadinama „išsamus patikrinimas“) rezultatais remiamasi įmonės atliekamame reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių vertinime. ETAS nenustatoma jokių su išsamiu patikrinimu susijusių elgesio reikalavimų; jais taip pat neišplečiamas ir nekeičiamas įmonės administracinių, valdymo ar priežiūros organų vaidmuo, susijęs su išsamaus patikrinimo vykdymu.
59. Išsamus patikrinimas yra procesas, kurį vykdydama įmonė nustato faktinį ir galimą neigiamą poveikį aplinkai ir su jos veikla susijusiems asmenims, užkerta jam kelią, jį švelnina ir atsiskaito, kaip jį valdo. Tai apima neigiamą poveikį, susijusį su pačios įmonės operacijomis ir vertės grandinės pradine ir galutine grandimis, be kita ko, daromą per jos produktus ar paslaugas, taip pat per jos verslo santykius. Išsamus patikrinimas yra nuolatinė praktika, kuria reaguojama į įmonės strategijos, verslo modelio, veiklos, verslo santykių, operacijų, tiekimo ir pardavimo aplinkybių pokyčius ir kuri gali tuos pokyčius nulemti. Šis procesas yra aprašytas tarptautinėse priemonėse: JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniuose principuose ir EBPO rekomendacijose daugiašalėms įmonėms.
60. Šiose tarptautinėse priemonėse nustatyti keli išsamaus patikrinimo proceso etapai, įskaitant neigiamo poveikio, susijusio su pačios įmonės operacijomis ir vertės grandinės pradine ir galutine grandimis, be kita ko, daromo per jos produktus ar paslaugas, taip pat per jos verslo santykius, nustatymą ir vertinimą. Jeigu įmonė negali reaguoti į visą poveikį vienu metu, vykdant išsamaus patikrinimo procesą galima nustatyti veiksmų prioritetus, remiantis poveikio stiprumu ir tikėtinumu. Būtent šiuo išsamaus patikrinimo aspektu remiamasi vertinant reikšmingą poveikį (žr. šio standarto 3.4 skirsnį). Nustačius reikšmingą poveikį, taip pat lengviau nustatyti reikšmingas tvarumo rizikas ir galimybes, kurias dažnai toks poveikis nulemia.
61. Pagrindiniai išsamaus patikrinimo elementai yra tiesiogiai atspindėti atskleidimo reikalavimuose, nustatytuose 2 ETAS ir teminiuose ETAS, kaip paaiškinta toliau:
išsamaus patikrinimo įtraukimas į valdymą, strategiją ir verslo modelį ( 3 ). Šis klausimas sprendžiamas pagal:
2 ETAS GOV-2 „Įmonės administraciniams, valdymo ir priežiūros organams teikiama informacija ir jų sprendžiami tvarumo klausimai“ ;
2 ETAS GOV-3 „Su tvarumu susijusių veiklos rezultatų integravimas į paskatų sistemas“ ir
2 ETAS SBM-3 „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“.
paveikiamų suinteresuotųjų subjektų įtraukimas ( 4 ). Šis klausimas sprendžiamas pagal:
2 ETAS GOV-2;
2 ETAS SBM-2 „Suinteresuotųjų subjektų interesai ir nuomonės“;
2 ETAS IRO-1;
2 ETAS MDR-P ir
teminius ETAS: pagal juos parodomi suinteresuotųjų subjektų įtraukimo į išsamaus patikrinimo procesą skirtingi etapai ir tikslai;
neigiamo poveikio žmonėms ir aplinkai nustatymas ir vertinimas ( 5 ). Šis klausimas sprendžiamas pagal:
2 ETAS IRO-1 (įskaitant su konkrečiais tvarumo klausimais susijusius taikymo reikalavimus atitinkamame ETAS) ir
2 ETAS SBM-3;
veiksmų neigiamam poveikiui žmonėms ir aplinkai mažinti ėmimasis ( 6 ). Šis klausimas sprendžiamas pagal:
2 ETAS MDR-A ir
teminius ETAS: pagal juos atskleidžiami įvairūs veiksmai, įskaitant pertvarkos planus, kuriais sprendžiamas poveikio klausimas.
šių pastangų veiksmingumo stebėjimas ( 7 ). Šis klausimas sprendžiamas pagal:
2 ETAS MDR-M;
2 ETAS MDR-T ir
teminius ETAS: dėl rodiklių ir uždavinių.
5. Vertės grandinė
5.1 Ataskaitas teikianti įmonė ir vertės grandinė
62. Tvarumo ataskaita turi būti rengiama dėl tos pačios ataskaitas teikiančios įmonės, dėl kurios parengtos ir finansinės ataskaitos. Pavyzdžiui, jeigu ataskaitas teikianti įmonė yra patronuojančioji įmonė, turinti rengti konsoliduotąsias finansines ataskaitas, tvarumo ataskaitos bus rengiamos dėl grupės. Šis reikalavimas netaikomas, kai ataskaitas teikiančiai įmonei nereikia sudaryti finansinių ataskaitų arba kai ataskaitas teikianti įmonė pagal Direktyvos 2013/34/EB 48i straipsnį rengia konsoliduotąją informaciją apie tvarumą,
63. Tvarumo ataskaitoje pateikiama informacija apie ataskaitas teikiančią įmonę turi būti išplėsta įtraukiant informaciją apie su įmone susijusį reikšmingą poveikį, rizikas ir galimybes, atsirandančius jai plėtojant tiesioginius ir netiesioginius verslo santykius vertės grandinės pradinėje ir (arba) galutinėje grandyje (vertės grandinės informacija). Išplėsdama informaciją apie ataskaitas teikiančią įmonę, įmonė turi įtraukti reikšmingą poveikį, rizikas ir galimybes, susijusius su jos vertės grandinės pradine ir galutine grandimis:
atsižvelgdama į jos išsamaus patikrinimo proceso (-ų) ir reikšmingumo vertinimo rezultatus ir
laikydamasi visų kituose ETAS nustatytų konkrečių su vertės grandine susijusių reikalavimų.
64. 63 straipsnyje nereikalaujama pateikti informacijos apie kiekvieną vertės grandinės dalyvį, bet įtraukti tik reikšmingą vertės grandinės pradinės ir galutinės grandžių informaciją. Skirtingi tvarumo klausimai gali būti reikšmingi skirtingų įmonės vertės grandinės pradinės ir galutinės grandžių dalių atžvilgiu. Į išplėstą informaciją turi būti įtraukiama vertės grandinės informacija, susijusi tik su vertės grandinės dalimis, kurių atžvilgiu klausimas yra reikšmingas.
65. Įmonė reikšmingą vertės grandinės informaciją turi įtraukti, kai yra būtina:
suteikti galimybę tvarumo ataskaitų vartotojams suprasti įmonės reikšmingą poveikį, rizikas ir galimybes ir (arba)
parengti kokybines charakteristikas atitinkantį informacijos rinkinį (žr. šio standarto B priedėlį).
66. Kad nustatytų, kuriuo lygmeniu – jos pačios operacijų ar jos vertės grandinės pradinės ir galutinės grandies – kyla reikšmingas tvarumo klausimas, įmonė turi naudoti savo poveikio, rizikų ir galimybių vertinimą pagal dvejopo reikšmingumo principą (žr. šio standarto 3 skyrių).
67. Kai įmonės vertės grandinę sudaro asocijuotosios įmonės arba bendrosios įmonės, apskaitomos pagal nuosavybės metodą arba proporcingai konsoliduojamos finansinėse ataskaitose, pavyzdžiui, kaip tiekėjai, įmonė pagal 63 straipsnį turi įtraukti su šiomis asocijuotosiomis įmonėmis arba bendrosiomis įmonėmis susijusią informaciją, nuosekliai laikydamasi kitiems verslo santykiams vertės grandinėje taikomo metodo. Tokiu atveju, nustatant poveikio rodiklius, asocijuotosios įmonės arba bendrosios įmonės duomenys neapribojami turimo turto dalimi, tačiau į juos turi būti atsižvelgiama remiantis poveikiu, kuris per įmonės verslo santykius yra susijęs su jos produktais ir paslaugomis.
5.2 Vertinimas naudojant vidutinius sektoriaus duomenis ir pakaitinius kintamuosius
68. Įmonės gebėjimas gauti reikiamą vertės grandinės pradinės ir galutinės grandies informaciją gali įvairuoti priklausomai nuo skirtingų veiksnių, pavyzdžiui, įmonės sutartimis įformintų susitarimų, jos turimos į konsolidavimą neįtrauktų operacijų kontrolės ir jos perkamosios galios. Kai įmonė negali kontroliuoti savo vertės grandinės pradinės ir (arba) galutinės grandžių veiklos ir savo verslo santykių, gauti vertės grandinės informaciją gali būti sunkiau.
69. Yra aplinkybių, kai įmonė (įdėjusi pagrįstas pastangas) negali surinkti informacijos apie įmonės vertės grandinės pradinę ir galutinę grandis, kaip reikalaujama pagal 63 straipsnį. Tokiomis aplinkybėmis įmonė pateiktinus savo vertės grandinės pradinės ir galutinės grandžių duomenis turi įvertinti naudodama visą pagrįstą ir patvirtinamą informaciją, pavyzdžiui, vidutinius sektoriaus duomenis ir kitus pakaitinius kintamuosius.
70. Vertės grandinės informaciją taip pat galėtų būti sudėtinga gauti MVĮ ir kitų vertės grandinės pradinės ir (arba) galutinės grandžių subjektų, kurie nepatenka į Direktyvos 2013/34/ES 19a ir 29a straipsniuose nustatytų informacijos apie tvarumą teikimo reikalavimų taikymo sritį, atveju (žr. 2 ETAS BP-2 reikalavimą „Su ypatingomis aplinkybėmis susijusios informacijos atskleidimas“ ).
71. Į teikiamą informaciją apie politiką, veiksmus ir uždavinius įmonė turi įtraukti vertės grandinės pradinės ir (arba) galutinės grandžių informaciją, jeigu įgyvendinant tokią politiką, veiksmus ir uždavinius dalyvauja vertės grandinės dalyviai. Kalbant apie rodiklius, daugeliu atveju, visų pirma, tų aplinkosaugos klausimų, kuriems galima naudoti pakaitinius kintamuosius, atveju, įmonė gali sugebėti laikytis atskaitomybės reikalavimų nerinkdama duomenų iš savo vertės grandinės pradinės ir galutinės grandžių dalyvių, ypač iš MVĮ, pavyzdžiui, kai apskaičiuoja įmonės išmestą 3 lygio ŠESD kiekį.
72. Įtraukiant įverčius, parengtus naudojant vidutinius sektoriaus duomenis arba kitus pakaitinius kintamuosius, neturėtų būti pateikiama kokybinių charakteristikų neatitinkanti informacija (žr. šio standarto 2 skyrių ir 7.2 skirsnį „Įverčių ir rezultatų neapibrėžties priežastys“ ).
6. Laikotarpiai
6.1 Ataskaitinis laikotarpis
73. Įmonės tvarumo ataskaitos ataskaitinis laikotarpis turi derėti su jos finansinių ataskaitų laikotarpiu.
6.2 Praeities laikotarpių, dabartinio laikotarpio ir būsimų laikotarpių informacijos susiejimas
74. Įmonė savo tvarumo ataskaitoje prireikus nustato tinkamas sąsajas tarp retrospektyvinės ir perspektyvinės informacijos, kad būtų galima aiškiai suprasti, kaip praeities informacija yra susijusi su į ateitį orientuota informacija.
6.3 Informacijos apie pažangą, palyginti su baziniais metais, teikimas
75. Baziniai metai yra praeities ataskaitinė data arba laikotarpis, apie kurį turima informacijos ir pagal kurį bėgant laikui gali būti palyginama paskesnė informacija.
76. Pranešdama apie pokyčius ir pažangą, padarytą įgyvendinant uždavinį, įmonė turi pateikti bazinių metų lyginamąją informaciją apie sumas, apie kurias pranešta einamuoju ataskaitiniu laikotarpiu, nebent atitinkamame atskleidimo reikalavime jau yra nustatyta, kaip pranešti apie pažangą. Įmonė taip pat gali įtraukti praeities informaciją apie nuo bazinių metų iki ataskaitinio laikotarpio pasiektas tarpines reikšmes, kai tokia informacija yra aktuali.
6.4 Trumpojo, vidutinio ir ilgojo laikotarpio apibrėžimas atskaitomybės tikslais
77. Rengdama tvarumo ataskaitą įmonė turi taikyti tokius laiko intervalus, kuriais baigiasi ataskaitinis laikotarpis:
trumpasis laikotarpis: laikotarpis, kuris įmonės finansinėse ataskaitose naudojamas kaip ataskaitinis laikotarpis;
vidutinis laikotarpis: nuo a punkte apibrėžto trumpojo ataskaitinio laikotarpio pabaigos iki penkerių metų ir
ilgasis laikotarpis: ilgesnis nei 5 metai.
78. Įmonė ilgąjį laikotarpį turi išskaidyti dar smulkiau, kai tikėtina, kad poveikis pasireikš arba veiksmų bus imamasi per ilgesnį nei penkerių metų laikotarpį, jeigu tai būtina tam, kad tvarumo ataskaitų vartotojams būtų pateikta aktuali informacija.
79. Jei konkretiems atskleidžiamos informacijos elementams pagal kitus ETAS reikalaujama taikyti skirtingas vidutinio ar ilgojo laikotarpio apibrėžtis, turi būti taikomos tuose ETAS pateiktos apibrėžtys.
80. Gali būti aplinkybių, kai naudojant 77 straipsnyje apibrėžtus vidutinį ar ilgąjį laikotarpį gaunama neaktuali informacija, nes įmonė taiko skirtingą apibrėžtį i) savo reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir valdymo procesams arba ii) savo veiksmams apibrėžti ir uždaviniams nustatyti. Šios aplinkybės gali būti susijusios su sektoriui būdingomis ypatybėmis, pavyzdžiui, pinigų srautu ir verslo ciklais, tikėtina kapitalo investicijų trukme, laikotarpiais, per kuriuos tvarumo ataskaitų vartotojai atlieka savo vertinimus, arba įmonės sektoriuje priimant sprendimus paprastai naudojamais planavimo laikotarpiais. Šiomis aplinkybėmis įmonė gali taikyti skirtingą vidutinio ir (arba) ilgojo laikotarpių apibrėžtį (žr. 2 ETAS BP-2 9 straipsnį).
81. ETAS pateikiamos nuorodos į trumpąjį, vidutinį ir ilgąjį laikotarpius nurodo laikotarpį, kurį įmonė nustatė pagal 77–80 straipsnių nuostatas.
7. Tvarumo informacijos rengimas ir pateikimas
82. Šiame skyriuje pateikiami bendrieji reikalavimai, taikytini rengiant ir pateikiant tvarumo informaciją.
7.1 Lyginamosios informacijos pateikimas
83. Įmonė turi atskleisti lyginamąją ankstesnio ataskaitinio laikotarpio informaciją dėl visų einamuoju ataskaitiniu laikotarpiu atskleidžiamų kiekybinių rodiklių ir pinigų sumų. Įmonė taip pat turi atskleisti lyginamąją aprašomąją informaciją, jei tai svarbu siekiant suprasti einamojo ataskaitinio laikotarpio tvarumo ataskaitą.
84. Kai įmonė pateikia lyginamąją informaciją, kuri skiriasi nuo ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu pateiktos informacijos, ji turi atskleisti:
skirtumą tarp ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu praneštos sumos ir pataisytos lyginamosios sumos ir
sumos taisymo priežastis.
85. Kartais pakoreguoti vieno ar kelių ankstesnių ataskaitinių laikotarpių lyginamąją informaciją tam, kad ją būtų galima palyginti su einamojo ataskaitinio laikotarpio informacija, yra neįmanoma. Pavyzdžiui, ankstesnio ataskaitinio laikotarpio (-ių) duomenys galėjo būti kaupiami kitokiu būdu negu tas, kuris leistų retrospektyviai taikyti naują rodiklio ar uždavinio apibrėžtį ar atlikti retrospektyvinį ankstesnio ataskaitinio laikotarpio klaidos ištaisymą, o tokios informacijos atkurti gali būti neįmanoma (žr. 2 ETAS BP-2). Kai pakoreguoti vieno ar kelių ankstesnių ataskaitinių laikotarpių lyginamosios informacijos yra neįmanoma, įmonė turi atskleisti šį faktą.
86. Kai ETAS reikalaujama, kad dėl rodiklio ar duomenų vieneto įmonė pateiktų daugiau nei vieną lyginamąjį laikotarpį, turi būti taikomi to ETAS reikalavimai.
7.2 Įverčių ir rezultatų neapibrėžties priežastys
87. Kai kokybinių rodiklių ir pinigų sumų, įskaitant vertės grandinės pradinės ir galutinės grandžių informaciją (žr. šio standarto 5 skyrių), tiksliai išmatuoti neįmanoma, bet juos galima tik įvertinti, gali atsirasti matavimo neapibrėžtis.
88. Įmonė turi atskleisti informaciją, kad suteiktų galimybę vartotojams suprasti reikšmingiausią neapibrėžtį, veikiančią jos tvarumo ataskaitoje pateiktus kiekybinius rodiklius ir pinigų sumas.
89. Pagrįstų prielaidų ir įverčių, įskaitant scenarijų ar jautrumo analizes, naudojimas, yra esminė su tvarumu susijusios informacijos rengimo dalis ir nesumažina tos informacijos naudingumo, jeigu prielaidos ir įverčiai yra tiksliai aprašyti ir paaiškinti. Net jeigu matavimo neapibrėžties lygis yra aukštas, tai nebūtinai reikštų, kad tokia prielaida ar įvertis negali suteikti naudingos informacijos ar neatitinka informacijos kokybinių charakteristikų (žr. šio standarto B priedėlį).
90. Tvarumo ataskaitą rengiant naudojami duomenys ir prielaidos turi kuo labiau derėti su įmonės finansinėse ataskaitose naudojamais atitinkamais finansiniais duomenimis ir prielaidomis.
91. Pagal kai kuriuos ETAS reikalaujama atskleisti informaciją, pavyzdžiui, paaiškinti galimus būsimus įvykius, kurių rezultatai neaiškūs. Spręsdama, ar informacija apie tokius galimus būsimus įvykius yra reikšminga, įmonė pagal šio standarto 3 skyriuje išdėstytus kriterijus turi apsvarstyti:
►C1 numatomą įvykių finansinį poveikį ◄ (galimą rezultatą);
galimų įvykių nulemto poveikio žmonėms ar aplinkai stiprumą ir tikėtinumą, atsižvelgdama į 45 straipsnyje nurodytus poveikio stiprumo veiksnius, ir
visą galimų rezultatų įvairovę ir galimų rezultatų tame intervale tikėtinumą.
92. Vertindama galimus rezultatus įmonė turi apsvarstyti visus svarbius faktus ir aplinkybes, įskaitant informaciją apie mažos tikimybės ir didelio poveikio rezultatus, kuri, kai duomenys agreguojami, gali tapti reikšminga. Pavyzdžiui, įmonė gali patirti keleriopą poveikį ar rizikas, kurių kiekvienas galėtų sukelti tos pačios rūšies sutrikimą, pavyzdžiui, įmonės tiekimo grandinės sutrikimus. Informacija apie atskirą rizikos šaltinį gali būti nereikšminga, jeigu tikimybė, kad iš to šaltinio galėtų kilti sutrikimas, labai maža. Tačiau informacija apie agreguotą tiekimo grandinės sutrikimo riziką iš visų šaltinių galėtų būti reikšminga (žr. 2 ETAS BP-2).
7.3 Atskleistos informacijos apie įvykius atnaujinimas pasibaigus ataskaitiniam laikotarpiui
93. Tam tikrais atvejais įmonė gali gauti informacijos po ataskaitinio laikotarpio, tačiau prieš patvirtinant vadovybės pranešimo tinkamumą skelbti. Jeigu tokia informacija suteikia įrodymų ar įžvalgų apie ataskaitinio laikotarpio pabaigoje egzistavusias sąlygas, įmonė, kai tinkama, pagal naują informaciją turi atnaujinti įverčius ir atskleistą informaciją apie tvarumą.
94. Jeigu tokia informacija suteikia įrodymų ar įžvalgų apie po ataskaitinio laikotarpio pabaigos įvykusius reikšmingus sandorius, kitus įvykius ir susidariusias sąlygas, įmonė, kai tinkama, turi pateikti aprašomąją informaciją ir joje nurodyti tų po metų pabaigos įvykusių įvykių egzistavimą, pobūdį ir galimus padarinius.
7.4 Tvarumo informacijos rengimo ar pateikimo pakeitimai
95. Rodiklių, įskaitant rodiklius, naudojamus uždaviniams nustatyti ir pažangai, padarytai juos įgyvendinant, stebėti, apibrėžimas ir skaičiavimas laikui bėgant turi būti nuoseklus. Įmonė turi pateikti pataisytus lyginamuosius duomenis, nebent tą padaryti yra neįmanoma (žr. 2 ETAS BP-2), tais atvejais kai ji:
rodiklį arba uždavinį apibrėžė iš naujo arba pakeitė;
nustatė, kad yra naujos informacijos, susijusios su praėjusiu ataskaitiniu laikotarpiu atskleistomis įvertintomis sumomis, ir naujoji informacija suteikia tuo laikotarpiu egzistavusių aplinkybių įrodymų.
7.5 Pranešimas apie ankstesnių ataskaitinių laikotarpių klaidas
96. Įmonė turi ištaisyti reikšmingas ankstesnio ataskaitinio laikotarpio klaidas pataisydama atskleistas ankstesnio laikotarpio (-ių) lyginamąsias sumas, nebent tą padaryti yra neįmanoma. Šis reikalavimas netaikomas ataskaitiniams laikotarpiams, einantiems prieš pirmuosius įmonės ETAS taikymo metus.
97. Ankstesnio ataskaitinio laikotarpio klaidos – duomenų nepateikimas ar neteisingas pateikimas įmonės vieno ar kelių ankstesnių ataskaitinių laikotarpių tvarumo ataskaitose. Tokios klaidos padaromos dėl to, kad nepasinaudojama ar netinkamai pasinaudojama patikima informacija, kuri:
buvo turima, kai buvo leista paskelbti vadovybės pranešimą, į kurį įtraukta tų laikotarpių tvarumo ataskaita, ir
kaip pagrįstai buvo galima tikėtis, galėjo būti gauta ir tinkamai apsvarstyta rengiant tose ataskaitose atskleidžiamą informaciją apie tvarumą.
98. Prie tokių klaidų priskiriami: skaičiavimo klaidų, neteisingo rodiklių ir uždavinių apibrėžčių taikymo, apsirikimo, netinkamo faktų interpretavimo ir klastotės padariniai.
99. Galimos einamojo ataskaitinio laikotarpio klaidos, aptiktos tam laikotarpiui nepasibaigus, turi būti ištaisomos iki leidimo paskelbti vadovybės pranešimą. Tačiau reikšmingos klaidos kartais aptinkamos tik vėlesniu ataskaitiniu laikotarpiu.
100. Kai einamojo ataskaitinio laikotarpio pradžioje nustatyti klaidos poveikio visiems pateiktiems ankstesniems ataskaitiniams laikotarpiams neįmanoma, įmonė turi pataisyti lyginamąją informaciją ištaisydama klaidą nuo anksčiausios įmanomos datos. Taisydama atskleistą ankstesnio ataskaitinio laikotarpio informaciją įmonė neturi remtis vėliau įgytomis žiniomis nei darydama prielaidas dėl to, kokie būtų buvę vadovybės ketinimai ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu, nei įvertindama sumas, atskleistas ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu. Šis reikalavimas taikomas tiek retrospektyvinės, tiek perspektyvinės atskleistos informacijos taisymui.
101. Klaidų taisymas skiriasi nuo įverčių keitimo. Įverčius gali reikėti pataisyti, kai papildoma informacija tampa žinoma (žr. 2 ETAS BP-2).
7.6 Konsoliduotosios ataskaitos ir patronuojamosioms įmonėms taikoma išimtis
102. Teikdama ataskaitas konsoliduotu lygmeniu, reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių vertinimą įmonė turi atlikti dėl visos konsoliduotos grupės, kad ir kokia būtų grupės teisinė struktūra. Ji turi užtikrinti, kad visos patronuojamosios įmonės būtų įtraukiamos taip, kad būtų galima nešališkai nustatyti reikšmingą poveikį, rizikas ir galimybes. Reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių vertinimo kriterijai ir slenksčiai turi būti nustatomi remiantis šio standarto 3 skyriumi.
103. Kai įmonė nustato, kad reikšmingas poveikis, rizikos ar galimybės grupės lygmeniu smarkiai skiriasi nuo vienos ar kelių jos patronuojamųjų įmonių reikšmingo poveikio, rizikų ar galimybių, ji, kai tinkama, turi pateikti atitinkamą susijusios patronuojamosios įmonės ar įmonių poveikio, rizikų ir galimybių aprašymą.
104. Vertindama, ar grupės lygmens reikšmingo poveikio, rizikų ar galimybių ir vienos ar kelių jos patronuojamųjų įmonių reikšmingo poveikio, rizikų ar galimybių skirtumas yra didelis, įmonė gali atsižvelgti į skirtingas aplinkybes, pavyzdžiui, į tai, ar patronuojamoji įmonė ar įmonės vykdo veiklą skirtingame sektoriuje nei likusi grupės dalis, arba į 3.7 skirsnyje „Išskaidymo lygmuo“ nurodytas aplinkybes.
7.7 Įslaptinta ir neskelbtina informacija ir informacija apie intelektinę nuosavybę, praktinę patirtį arba inovacijų rezultatus
105. Įmonė neprivalo atskleisti įslaptintos informacijos ar neskelbtinos informacijos, net jei tokia informacija laikoma reikšminga.
106. Jeigu atskleidžiant informaciją apie įmonės strategiją, planus ir veiksmus ir siekiant laikytis atskleidimo reikalavimo tikslo yra svarbu pateikti tam tikrą informaciją, kuri yra intelektinė nuosavybė, praktinė patirtis arba inovacijų rezultatai, įmonė vis tiek tą konkrečią informaciją gali praleisti, jeigu:
ji yra slapta, tai yra, jos kaip visumos arba tikslios jos sudėties ir sudedamųjų dalių konfigūracijos apskritai nežino arba negali lengvai gauti asmenys toje aplinkoje, kurioje paprastai dirbama su tokia informacija;
ji turi komercinės vertės, nes yra slapta, ir
įmonė ėmėsi pagrįstų priemonių, kad ją išlaikytų slaptą.
107. Jeigu įmonė įslaptintą informaciją ar neskelbtiną informaciją arba tam tikrą konkrečią informaciją, kuri yra intelektinė nuosavybė, praktinė patirtis arba inovacijų rezultatai, praleidžia, nes ji atitinka ankstesniame straipsnyje nustatytus kriterijus, ji turi laikytis atitinkamo atskleidimo reikalavimo atskleisdama visą kitą reikalaujamą informaciją.
108. Įmonė turi dėti visas pagrįstas pastangas užtikrinti, kad praleidus įslaptintą informaciją ar neskelbtiną informaciją arba tam tikrą konkrečią informaciją, kuri yra intelektinė nuosavybė, praktinė patirtis arba inovacijų rezultatai, nesumažėtų bendras atitinkamos atskleidžiamos informacijos aktualumas.
7.8 Informacijos apie galimybes teikimas
109. Atskleidžiant informaciją apie galimybes, turėtų būti pateikta aprašomoji informacija, leidžianti skaitytojui suprasti įmonei ar visam sektoriui atsirandančią galimybę. Teikdama informaciją apie galimybes, įmonė turi atsižvelgti į atskleistinos informacijos reikšmingumą. Todėl ji, be kitų veiksnių, turi apsvarstyti:
ar, palyginti su bendra įmonės ar sektoriaus galimybe, šia galimybe šiuo metu naudojamasi ir ar ji įtraukta į jos bendrąją strategiją ir
ar tikslinga įtraukti kiekybinius numatomo finansinio poveikio matus, atsižvelgiant į prielaidų, kurių galėtų prireikti, skaičių ir to nulemtą neapibrėžtį.
8. Tvarumo ataskaitos struktūra
110. Šiame skyriuje pateikiamas informacijos apie tvarumo klausimus, parengtos laikantis Direktyvos 2013/34/ES 19a ir 29a straipsnių ir ETAS, (t. y. tvarumo ataskaitos) pateikimo įmonės vadovybės pranešime pagrindas. Tokia informacija pateikiama specialiame vadovybės pranešimo skirsnyje, kuris vadinamas tvarumo ataskaita. Šio standarto F priedėlyje „Pagal ETAS rengiamos tvarumo ataskaitos struktūros pavyzdys“ pateikiamas tvarumo ataskaitos, struktūrizuotos pagal šio skyriaus reikalavimus, pavyzdys.
8.1. Bendrasis pateikimo reikalavimas
111. Tvarumo informacija turi būti pateikiama:
taip, kad būtų galima atskirti informaciją, kurios reikalaujama pagal ETAS atskleidimo reikalavimus, ir kitą informaciją, įtrauktą į vadovybės pranešimą, ir
ją struktūrizuojant taip, kad tiek žmogaus skaitomu, tiek elektroniniu formatu būtų lengviau susipažinti su tvarumo ataskaita ir ją suprasti.
8.2. Tvarumo ataskaitos turinys ir struktūra
112. Išskyrus šio standarto 9.1 skirsnyje „Informacijos įtraukimas pateikiant nuorodą“ nustatytą galimybę įtraukti informaciją pateikiant nuorodą, informaciją pagal visus taikytinus ETAS atskleidimo reikalavimus pagal šio standarto 1 skyrių įmonė turi pranešti specialiai tam skirtame vadovybės pranešimo skirsnyje.
113. Įmonė į savo tvarumo ataskaitą turi įtraukti informaciją, atskleidžiamą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2020/852 ( 8 ) 8 straipsnį ir Komisijos deleguotuosius reglamentus, kuriuose nustatomas tos atskleidžiamos informacijos turinys ir kiti pateikimo būdai. Įmonė turi užtikrinti, kad šią atskleidžiamą informaciją tvarumo ataskaitoje būtų galima atskirai identifikuoti. Atskleidžiama informacija, susijusi su kiekvienu Taksonomijos reglamente apibrėžtu aplinkosaugos tikslu, pateikiama kartu aiškiai identifikuojamoje tvarumo ataskaitos aplinkosaugos skirsnio dalyje. Šiai atskleidžiamai informacijai ETAS nuostatos netaikomos, išskyrus šį straipsnį ir šio standarto 115 straipsnio pirmą sakinį.
114. Kai įmonė į savo tvarumo ataskaitą įtraukia papildomą atskleidžiamą informaciją pagal i) kitus teisės aktus, pagal kuriuos reikalaujama, kad įmonė atskleistų tvarumo informaciją, arba ii) bendruosius tvarumo atskaitomybės standartus ir sistemas, įskaitant neprivalomas gaires ir konkrečiam sektoriui taikomas gaires, kurias paskelbė kitos standartus nustatančios įstaigos (pvz., Tarptautinių tvarumo standartų valdybos paskelbta techninė medžiaga arba Visuotinė ataskaitų teikimo iniciatyva), atskleidžiant tokią informaciją turi būti:
tai aiškiai nurodyta pateikiant tinkamą nuorodą į susijusius teisės aktus, standartą ar sistemą (žr. 2 ETAS BP-2 15 straipsnį);
laikomasi informacijos kokybinių charakteristikų reikalavimų, nurodytų šio standarto 2 skyriuje ir B priedėlyje.
115. Įmonė savo tvarumo ataskaitą turi suskirstyti į keturias dalis tokia tvarka: bendroji informacija, aplinkosauginė informacija (įskaitant pagal Reglamento (ES) 2020/852 8 straipsnį atskleidžiamą informaciją), socialinė informacija ir valdymo informacija. Laikydamasi šio standarto 3.6 skirsnio „Reikšmingas poveikis arba rizikos, kylantys dėl veiksmų, kuriais siekiama spręsti tvarumo klausimus“ nuostatos, jeigu vienoje dalyje teikiama informacija taip pat apimą informaciją, kurią reikia pateikti kitoje dalyje, kad išvengtų dubliavimo, įmonė gali pateikti nuorodą į informaciją, pateiktą kitoje dalyje. Įmonė gali taikyti detalią struktūrą, pavaizduotą šio standarto F priedėlyje.
116. Informacija, kurią reikalaujama atskleisti pagal konkrečiam sektoriui taikomus ETAS, turi būti sugrupuota pagal atskaitomybės sritis ir, kai taikoma, pagal tvarumo temą. Ji turi būti pateikiama kartu su informacija, kurią reikalaujama atskleisti pagal 2 ETAS ir atitinkamus teminius ETAS.
117. Jeigu įmonė pagal 11 straipsnį parengia reikšmingą jai būdingą informaciją, ji šią informaciją turi atskleisti kartu su aktualiausia visų sektorių ir konkretaus sektoriaus informacija.
9. Sąsajos su kitomis įmonės ataskaitų dalimis ir susijusi informacija
118. Įmonė turi pateikti informaciją, kuri suteiktų galimybę jos tvarumo ataskaitos vartotojams suprasti ataskaitoje pateiktos įvairios informacijos sąsajas, taip pat tvarumo atskaitoje pateiktos informacijos ir informacijos, kurią įmonė atskleidžia kitose įmonės ataskaitų dalyse, sąsajas.
9.1. Informacijos įtraukimas pateikiant nuorodą
119. Jeigu laikomasi 120 straipsnyje nustatytų sąlygų, informacija pagal ETAS atskleidimo reikalavimą, įskaitant konkretų duomenų vienetą, kurį privaloma pateikti pagal atskleidimo reikalavimą, į tvarumo ataskaitą gali būti įtraukiama pateikiant nuorodą į:
kitą vadovybės pranešimo skirsnį;
finansines ataskaitas;
įmonės valdymo pareiškimą (jeigu jis nėra vadovybės pranešimo dalis);
atlyginimų ataskaitą, kurios reikalaujama pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/36/EB ( 9 );
universalų registracijos dokumentą, nurodytą Reglamento (ES) 2017/1129 9 straipsnyje ( 10 ), ir
viešai atskleidžiamą informaciją pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 (atskleidžiamą 3 ramsčio informaciją) ( 11 ). Jei įmonė įtraukia informaciją pateikdama nuorodą į atskleidžiamą 3 ramsčio informaciją, ji turi užtikrinti, kad informacija atitiktų tvarumo ataskaitoje naudojamą konsolidavimo apimtį, prireikus papildydama įtrauktą informaciją papildomais elementais.
120. Įmonė informaciją gali įtraukti pateikdama nuorodas į 119 straipsnyje nurodytus dokumentus (arba dokumentų dalis), jeigu pateikiant nuorodą įtraukta atskleidžiama informacija:
yra atskiras informacijos elementas, atitinkamame dokumente aiškiai nurodytas kaip atitinkantis susijusį atskleidimo reikalavimą arba susijusį konkretų duomenų vienetą, kurį privaloma pateikti pagal atskleidimo reikalavimą;
yra skelbiama tuo pat metu kaip ir vadovybės pranešimas;
yra ta pačia kalba kaip ir tvarumo ataskaita;
jai taikomi bent tokio paties lygio patikinimo reikalavimai kaip ir tvarumo ataskaitai ir
ji atitinka tuos pačius techninius skaitmeninimo reikalavimus kaip ir tvarumo ataskaita.
121. Jeigu laikomasi 120 straipsnyje nustatytų sąlygų, ETAS atskleidimo reikalavimu nurodyta informacija, įskaitant konkretų duomenų vienetą, kurį privaloma pateikti pagal atskleidimo reikalavimą, į tvarumo ataskaitą gali būti įtraukta pateikiant nuorodą į įmonės ataskaitą, parengtą pagal ES aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) reglamentą (ES) Nr. 1221/2009 ( 12 ). Tokiu atveju įmonė turi užtikrinti, kad informacija, įtraukta pateikiant nuorodą, būtų parengta naudojant tą patį pagrindą, kuris naudojamas ETAS informacijai parengti, įskaitant konsolidavimo apimtį ir vertės grandinės informacijos traktavimą.
122. Rengdama tvarumo ataskaitą, į kurią įtraukiama informacija pateikiant nuorodą, įmonė turi atsižvelgti į bendrą pateikiamos informacijos rišlumą ir užtikrinti, kad dėl informacijos įtraukimo pateikiant nuorodą nesumažėtų tvarumo ataskaitos suprantamumas. Šio standarto G priedėlyje „Informacijos įtraukimas pateikiant nuorodą“ pavaizduota, kaip informacija įtraukiama pateikiant nuorodą (žr. 2 ETAS BP-2).
9.2. Susijusi informacija ir ryšys su finansinėmis ataskaitomis
123. Įmonė turi aprašyti skirtingos informacijos ryšius. Tam gali prireikti susieti aprašomąją informaciją apie valdymą, strategiją ir rizikos valdymą su susijusiais rodikliais ir uždaviniais. Pavyzdžiui, teikiant susijusią informaciją, įmonei gali reikėti paaiškinti savo strategijos poveikį arba galimą poveikį jos finansinėms ataskaitoms ar finansiniams planams arba paaiškinti, kaip jos strategija yra susijusi su rodikliais ir uždaviniais, naudojamiems pažangai pagal veiklos rezultatus matuoti. Be to, įmonei gali reikėti paaiškinti, kaip jos gamtos išteklių naudojimas ir pokyčiai tiekimo grandinėje galėtų padidinti, pakeisti arba sumažinti reikšmingą poveikį, rizikas ir galimybes. Jai gali reikėti susieti šią informaciją su informacija apie esamą arba numatomą finansinį poveikį jos gamybos sąnaudoms, su strateginiu atsaku siekiant sumažinti tokį poveikį ar rizikas ir susijusiomis investicijomis į naują turtą. Įmonei taip pat gali reikėti susieti aprašomąją informaciją su susijusiais rodikliais ir uždaviniais ir su finansinėse ataskaitose pateikta informacija. Informacijos sąsajos turi būti aprašytos aiškiai ir glaustai.
124. Kai tvarumo ataskaitoje nurodomos pinigų sumos arba kiti kiekybinių duomenų vienetai, kurie viršija reikšmingumo slenkstį ir yra pateikiami finansinėse ataskaitose (tiesioginė tvarumo ataskaitoje atskleistos informacijos ir finansinėse ataskaitose atskleistos informacijos sąsaja), įmonė turi įtraukti nuorodą į atitinkamą savo finansinių ataskaitų dalį, kurioje galima rasti atitinkamą informaciją.
125. Tvarumo ataskaitoje gali būti nurodomos pinigų sumos arba kiti kiekybinių duomenų vienetai, kurie viršija reikšmingumo slenkstį ir yra arba agreguotos pinigų sumos arba kiekybiniai duomenys, pateikiami įmonės finansinėse ataskaitose, arba jų dalis (netiesioginė tvarumo ataskaitoje atskleistos informacijos ir finansinėse ataskaitose atskleistos informacijos sąsaja). Tokiu atveju įmonė turi paaiškinti, kaip tos tvarumo ataskaitoje pateiktos sumos ar duomenų vienetai yra susiję su svarbiausiomis finansinėse ataskaitose nurodytomis sumomis. Šioje atskleidžiamoje informacijoje pateikiama nuoroda į jos finansinių ataskaitų straipsnio eilutę ir (arba) atitinkamas dalis, kuriuose galima rasti atitinkamą informaciją. Kai tinkama, turi būti pateiktas reikšmingų sumų sutikrinimas ir jis gali būti pateikiamas lentelės forma.
126. Kai pateikiama 124 ir 125 straipsniuose nenurodyta informacija, įmonė, remdamasi reikšmingumo slenksčiu, turi paaiškinti į jos tvarumo ataskaitą įtrauktų svarbių duomenų, prielaidų ir kokybinės informacijos nuoseklumą su atitinkamais į finansines ataskaitas įtrauktais duomenimis, prielaidomis ir kokybine informacija. Taip gali būti, kai tvarumo ataskaitoje pateikiama:
pinigų sumos arba kiti kiekybiniai duomenys, susiję su pinigų sumomis arba kitais finansinėse ataskaitose pateiktais kiekybiniais duomenimis, arba
kokybinė informacija, susijusi su finansinėse ataskaitose pateikta kokybine informacija.
127. Nuoseklumas, kurio reikalaujama pagal 126 straipsnį, turi būti užtikrinamas pavienio duomenų vieneto lygmeniu ir turi apimti nuorodą į atitinkamą finansinių ataskaitų aiškinamojo rašto straipsnio eilutę ar dalį. Kai svarbūs duomenys, prielaidos ir kokybinė informacija nėra nuoseklūs, įmonė turi nurodyti šį faktą ir paaiškinti priežastį.
128. Elementų, kuriuos reikia paaiškinti pagal 126 straipsnį, pavyzdžiai:
kai tie patys rodikliai finansinėse ataskaitose pateikiami kaip paskutinės ataskaitinio laikotarpio datos duomenys, o tvarumo ataskaitoje – kaip būsimų laikotarpių prognozė ir
kai tvarumo ataskaitos rodikliams parengti naudojamos makroekonominės arba verslo projekcijos ir jos taip pat yra aktualios finansinėse ataskaitose turto atsiperkamajai vertei, įsipareigojimų arba atidėjinių sumai įvertinti.
129. Į teminius ir konkrečiam sektoriui taikomus ETAS gali būti įtraukti reikalavimai, teikiant informaciją pagal konkrečius atskleidimo reikalavimus, nurodyti sutikrinimo duomenis arba parodyti duomenų ir prielaidų nuoseklumą. Tokiais atvejais turi būti taikomi tų ETAS reikalavimai.
10. Pereinamojo laikotarpio nuostatos
10.1. Pereinamojo laikotarpio nuostata, susijusi su subjektui būdingos informacijos atskleidimu
130. Tikimasi, kad priėmus naujų atskleidimo reikalavimų, keisis ir mastas, kuriuo tvarumo klausimai įtraukiami į ETAS. Todėl tikėtina, kad laikui bėgant poreikis atskleisti subjektui būdingą informaciją mažės, visų pirma dėl ateityje priimtų konkrečiam sektoriui taikomų standartų.
131. Apibrėždama atskleistiną jai būdingą informaciją, įmonė gali priimti pereinamojo laikotarpio priemones, taikomas pirmųjų trejų metinių tvarumo ataskaitų rengimui, pagal kurias ji pirmiausia gali:
savo ataskaitose atskleisti tą jai būdingą informaciją, kurią ji pateikė ankstesniais ataskaitiniais laikotarpiais, jei ta atskleidžiama informacija atitinka arba yra pritaikyta, kad atitiktų, šio standarto 2 skyriuje nurodytas kokybines charakteristikas, ir
atskleidžiamą informaciją, parengtą remiantis teminiu ETAS, papildyti tinkamu papildomos atskleidžiamos informacijos rinkiniu, kad aprėptų įmonei jos sektoriuje (-iuose) reikšmingus tvarumo klausimus, naudodamasi prieinama geriausia praktika ir (arba) esamomis sistemomis ar atskaitomybės standartais, pavyzdžiui, konkrečiam sektoriui skirtomis TFAS konkrečiam sektoriui skirtomis gairėmis ir Pasaulinės atsiskaitymo iniciatyvos sektorių standartais.
10.2. Pereinamojo laikotarpio nuostata, susijusi su 5 skyriumi „Vertės grandinė“
132. Pirmuosius trejus įmonės tvarumo ataskaitų teikimo pagal ETAS metus, jei visos būtinos informacijos apie jos vertės grandinės pradinę ir galutinę grandis neturima, įmonė turi paaiškinti pastangas, dėtas siekiant gauti būtiną vertės grandinės pradinės ir galutinės grandžių informaciją, priežastis, kodėl visos būtinos informacijos nebuvo galima gauti, ir įmonės planus būtiną informaciją gauti ateityje.
133. Siekiant atsižvelgti į sunkumus, kurių gali kilti įmonėms renkant informaciją iš jų vertės grandinės dalyvių, ir sumažinti vertės grandinės MVĮ tenkančią naštą, pirmuosius trejus informacijos apie tvarumą teikimo pagal ETAS metus:
pagal 2 ETAS ir kitus ETAS atskleisdama informaciją apie politiką, veiksmus ir uždavinius įmonė gali apriboti vertės grandinės pradinės ir galutinės grandžių informaciją viduje turima informacija, pavyzdžiui įmonės jau turimais duomenimis ir viešai prieinama informacija, ir
atskleidžiant rodiklius įmonei nereikia įtraukti vertės grandinės pradinės ir galutinės grandžių informacijos, išskyrus duomenų vienetus, kurių reikalaujama pagal kitus ES teisės aktus, nurodytus 2 ETAS B priedėlyje.
134. 132 ir 133 straipsniai taikomi neatsižvelgiant į tai, ar atitinkamas vertės grandinės dalyvis yra MVĮ, ar ne.
135. Nuo ketvirtųjų informacijos pagal ETAS teikimo metų įmonė turi įtraukti vertės grandinės pradinės ir (arba) galutinės grandžių informaciją pagal 63 straipsnį. Atsižvelgiant į tai, informacija, kurią pagal ETAS reikalaujama gauti iš įmonės vertės grandinės pradinėje ir (arba) galutinėje grandyse veikiančių MVĮ, neviršys pagal būsimus ETAS reikalaujamos informacijos apie į biržos sąrašus įtrauktas MVĮ turinio.
10.3. Pereinamojo laikotarpio nuostata, susijusi su 7.1 skirsniu „Lyginamosios informacijos pateikimas“
136. Siekiant palengvinti šio standarto taikymą pirmą kartą, pirmaisiais tvarumo ataskaitos pagal ETAS rengimo metais įmonei nereikia atskleisti 7.1 skirsnyje „Lyginamosios informacijos pateikimas“ reikalaujamos lyginamosios informacijos. Atskleidimo reikalavimų, nurodytų C priedėlyje pateiktame „Palaipsniui pradedamų taikyti atskleidimo reikalavimų sąraše“, atveju ši pereinamojo laikotarpio nuostata taikoma pirmaisiais privalomo palaipsniui pradedamo taikyti atskleidimo reikalavimo taikymo metais.
10.4. Pereinamojo laikotarpio nuostata. Palaipsniui pradedamų taikyti atskleidimo reikalavimų sąrašas
137. Šio standarto C priedėlyje pateiktame „Palaipsniui pradedamų taikyti atskleidimo reikalavimų sąraše“ nustatytos palaipsniui taikomos atskleidimo reikalavimų nuostatos arba ETAS atskleidimo reikalavimų duomenų vienetai, kurie pirmaisiais metais arba pirmuosius kelerius metus rengiant tvarumo ataskaitą pagal ETAS gali būti praleisti arba yra netaikomi.
A priedėlis
Taikymo reikalavimai
Šis priedėlis yra neatskiriama 1 ETAS dalis ir turi tokią pačią galią kaip kitos standarto dalys.
Subjektui būdingos informacijos atskleidimas
TR 1. Iš atskleidžiamos subjektui būdingos informacijos vartotojai turi galėti suprasti įmonės su aplinkosaugos, socialiniais ar valdymo klausimais susijusį poveikį, rizikas ir galimybes.
TR 2. Rengdama atskleidžiamą jai būdingą informaciją, įmonė turi užtikrinti, kad:
atskleidžiama informacija atitiktų kokybines charakteristikas, išdėstytas 2 skyriuje „Informacijos kokybinės charakteristikos“ , ir
į atskleidžiamą informaciją, kai taikoma, būtų įtraukta visa reikšminga informacija, susijusi su valdymo, strategijos, poveikio, rizikų ir galimybių valdymo bei rodiklių ir uždavinių atskaitomybės sritimis (žr. 2 ETAS 2–5 skyrius).
TR 3. Spręsdama, ar į atskleidžiamą jai būdingą informaciją naudinga įtraukti rodiklius, įmonė turi apsvarstyti, ar:
jos pasirinkti veiklos rezultatų rodikliai padeda suprasti:
kiek jos taikoma praktika yra veiksminga mažinant neigiamus rezultatus ir (arba) didinant teigiamus rezultatus žmonėms ir aplinkai (kai pranešama apie poveikį), ir (arba)
tikėtinumą, kad jos taikoma praktika turės finansinį poveikį įmonei (kai pranešama apie rizikas ir galimybes);
išmatuoti rezultatai yra pakankamai patikimi, tai yra jie negrindžiami pernelyg dideliu skaičiumi prielaidų ir nežinomųjų, dėl ko rodikliai taptų pernelyg subjektyvūs, kad informaciją būtų galima teisingai pateikti, ir
ar ji suteikė pakankamai kontekstinės informacijos, kad veiklos rezultatų rodiklius būtų galima tinkamai aiškinti, ir ar tokios kontekstinės informacijos varijavimas ilgainiui nepadarytų poveikio rodiklių palyginamumui.
TR 4. Rengdama atskleidžiamą jai būdingą informaciją įmonė turi nuodugniai apsvarstyti:
galimybę palyginti skirtingų įmonių informaciją, kartu vis tiek užtikrindama teikiamos informacijos aktualumą ir pripažindama, kad atskleidžiamos subjektui būdingos informacijos palyginamumas gali būti ribotas. Įmonė turi apsvarstyti, ar prieinamose ir aktualiose sistemose, iniciatyvose, atskaitomybės standartuose ir lyginamuosiuose indeksuose (pavyzdžiui, Tarptautinių tvarumo standartų valdybos arba Pasaulinės atsiskaitymo iniciatyvos paskelbtuose techniniuose duomenyse) pateikiami elementai, kurie gali padėti kuo labiau palyginti informaciją,
palyginamumą laikui bėgant: jam pasiekti labai svarbus metodikų ir atskleidžiamos informacijos nuoseklumas.
TR 5. Daugiau subjektui būdingos atskleidžiamos informacijos rengimo rekomendacijų galima gauti apsvarstant informaciją, kurios reikalaujama pagal panašiems tvarumo klausimams skirtus teminius ETAS.
Dvejopas reikšmingumas
Suinteresuotieji subjektai ir jų svarba reikšmingumo vertinimo procesui
TR 6. Be 22 straipsnyje nurodytų suinteresuotųjų subjektų kategorijų, paprastai suinteresuotųjų subjektų kategorijos yra šios: samdomieji darbuotojai ir kiti darbuotojai, tiekėjai, vartotojai, klientai, galutiniai naudotojai, vietos bendruomenės ir pažeidžiamoje padėtyje esantys asmenys, valdžios institucijos, įskaitant reguliavimo institucijas, priežiūros institucijas ir centrinius bankus.
TR 7. Gamta gali būti laikoma tyliuoju suinteresuotuoju subjektu. Šiuo atveju ekologiniai duomenys ir rūšių išsaugojimo duomenys gali padėti įmonei įvertinti reikšmingumą.
TR 8. Reikšmingumo vertinimas grindžiamas dialogu su paveikiamais suinteresuotaisiais subjektais. Įmonė gali įtraukti paveikiamus suinteresuotuosius subjektus arba jų atstovus (pvz., samdomuosius darbuotojus ar profesines sąjungas), taip pat tvarumo ataskaitų vartotojus ir kitus ekspertus, kad jie pateiktų pastabų arba atsiliepimų apie jos išvadas dėl reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių.
Poveikio reikšmingumo vertinimas
TR 9. Vertindama poveikio reikšmingumą ir nustatydama reikšmingus klausimus, apie kuriuos reikia pranešti, įmonė turi apsvarstyti šiuos tris etapus:
konteksto, susijusio su jos poveikiu, įskaitant jos veiklą, verslo santykius ir suinteresuotuosius subjektus, supratimas;
faktinio ir galimo (ir neigiamo, ir teigiamo) poveikio nustatymas, be kita ko, įtraukiant atitinkamus suinteresuotuosius subjektus ir ekspertus. Šiame etape įmonė gali remtis poveikio tvarumo klausimams moksliniais ir analitiniais tyrimais;
faktinio ir galimo poveikio reikšmingumo vertinimas ir reikšmingų klausimų nustatymas. Šiame etape įmonė turi nustatyti slenksčius, pagal kuriuos nustatytų, kuris poveikis bus įtrauktas į jos tvarumo ataskaitą.
Poveikio stiprumo požymiai
TR 10. Poveikio stiprumas nustatomas pagal šiuos veiksnius:
mastą: kiek neigiamas poveikis yra stiprus arba kiek teigiamas poveikis yra naudingas žmonėms ar aplinkai;
aprėptį: kiek neigiamas ar teigiamas poveikis yra paplitęs. Poveikio aplinkai atveju aprėptis gali būti suprantama kaip žalos aplinkai mastas arba geografinė aprėptis. Poveikio žmonėms atveju aprėptis gali būti suprantama kaip neigiamai paveikiamų žmonių skaičius, ir
neatitaisomą pobūdį: ar ir kokiu mastu neigiamą poveikį galima ištaisyti, t. y. atkurti pirminę aplinkos arba paveikiamų žmonių būklę.
TR 11. Dėl bet kurio iš trijų požymių (masto, aprėpties ir neatitaisomo pobūdžio) neigiamas poveikis gali tapti stiprus. Vertinant galimą neigiamą poveikį žmogaus teisėms poveikio stiprumas yra svarbesnis už tikėtinumą.
Su įmone susijęs poveikis
TR 12. Pavyzdžiui:
jei įmonė savo produktuose naudoja kobaltą, kuris kasamas naudojant vaikų darbą, neigiamas poveikis (t. y. vaikų darbas) per verslo santykių pakopas jos vertės grandinės pradinėje grandyje yra tiesiogiai susijęs su įmonės produktais. Šie santykiai apima lydyklą ir naudingųjų iškasenų prekybos įmonę, taip pat kasybos įmonę, kuri naudoja vaikų darbą, ir
jei įmonė kitai įmonei teikia finansines paskolas verslo veiklai, dėl kurios pažeidžiant sutartus standartus užteršiamas vanduo ir žemė aplink operacijų vietą, šis neigiamas poveikis per jos santykius su kita įmone, kuriai ji teikia paskolas, yra susijęs su įmone.
Finansinio reikšmingumo vertinimas
TR 13. Toliau pateikiami pavyzdžiai parodo, kaip poveikis ir priklausomybė yra rizikų ar galimybių šaltiniai:
kai įmonės verslo modelis priklauso nuo gamtos ištekliaus, pavyzdžiui, vandens, tikėtina, kad jį paveiks to ištekliaus kokybės, prieinamumo ir kainos nustatymo pokyčiai;
kai įmonės veikla daro neigiamą poveikį, pvz., vietos bendruomenėms, tai veiklai gali būti taikomas griežtesnis vyriausybės reguliavimas ir (arba) poveikis galėtų sukelti pasekmes įmonės reputacijai. Tai galėtų daryti neigiamą poveikį įmonės prekės ženklui ir lemti didesnes įdarbinimo išlaidas, ir
kai įmonės verslo partneriams kyla reikšmingos su tvarumu susijusios rizikos, įmonei tai taip pat gali turėti susijusių pasekmių.
TR 14. Rizikų arba galimybių, paveikiančių arba, kaip galima pagrįstai tikėtis, galėsiančių paveikti įmonės finansinę būklę, finansinius veiklos rezultatus, pinigų srautus, galimybę gauti finansavimą arba kapitalo kainą trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais, nustatymas yra finansinio reikšmingumo vertinimo atskaitos taškas. Atsižvelgiant į tai, įmonė turi apsvarstyti:
ar egzistuoja priklausomybė nuo gamtos ir socialinių išteklių, kaip finansinio poveikio šaltinio (žr. 50 straipsnį);
jos klasifikavimą kaip šaltinio, iš kurio kyla:
rizikos (jos prisideda prie neigiamo būsimųjų tikėtinų pinigų įplaukų nuokrypio arba būsimųjų tikėtinų pinigų išmokų nuokrypio padidėjimo ir (arba) neigiamo nuokrypio nuo tikėtino kapitalo, nepripažįstamo finansinėse ataskaitose, pokyčio) arba
galimybės (jos prisideda prie teigiamo būsimųjų tikėtinų pinigų įplaukų nuokrypio arba būsimųjų tikėtinų pinigų išmokų nuokrypio sumažėjimo ir (arba) teigiamo nuokrypio nuo tikėtino kapitalo, nepripažįstamo finansinėse ataskaitose, pokyčio).
TR 15. Nustačiusi savo rizikas ir galimybes, įmonė turi įvertinti, kuri iš jų yra reikšminga atskaitomybės tikslais. Vertinimas turi būti grindžiamas šių elementų deriniu: i) pasireiškimo tikėtinumo ir ii) galimo finansinio poveikio dydžio, nustatyto remiantis atitinkamais slenksčiais. Šiuo etapu ji turi apsvarstyti, kaip tos rizikos ir galimybės prisideda prie finansinio poveikio trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais, remdamasi:
scenarijais / prognozėmis, kurie, kaip manoma, veikiausiai materializuosis, ir
►C1 numatomu finansiniu poveikiu, susijusiu su tvarumo klausimais ◄ , kylančiu arba iš situacijų, kurių tikimybė yra žemiau slenksčio „labiau tikėtina, nei netikėtina“, arba dėl turto ir (arba) įsipareigojimų, kurie nėra arba dar nėra parodyti finansinėse ataskaitose. Tai apima:
galimas situacijas, kurios, įvykus būsimiems įvykiams, gali paveikti grynųjų pinigų srautų generavimo potencialą;
kapitalą, pavyzdžiui, gamtinį, intelektinį (organizacinį), žmogiškąjį, socialinį ir santykių kapitalą, kuris apskaitos ir finansinės atskaitomybės požiūriu nepripažįstamas turtu, tačiau daro reikšmingą įtaką finansiniams veiklos rezultatams, ir
galimus būsimus įvykius, kurie gali turėti įtakos tokio kapitalo raidai.
Į reikšmingumo vertinimą įtrauktini tvarumo klausimai
TR 16. Atlikdama reikšmingumo vertinimą, įmonė turi atsižvelgti į toliau pateiktą tvarumo klausimų, kuriuos aprėpia teminiai ETAS, sąrašą. Kai atlikus įmonės reikšmingumo vertinimą (žr. 2 ETAS IRO-1) nustatoma, kad tam tikras šiame sąraše nurodytas tvarumo klausimas yra reikšmingas, įmonė turi teikti informaciją pagal atitinkamus teminių ETAS atskleidimo reikalavimus. Šio sąrašo naudojimas nepakeičia reikšmingų klausimų nustatymo proceso. Šis sąrašas yra priemonė, padedanti įmonei įvertinti reikšmingumą. Nustatydama savo reikšmingus klausimus įmonė vis tiek turi apsvarstyti jai pačiai būdingas aplinkybes. Įmonė, kai būtina, taip pat turi parengti atskleidžiamą jai būdingą informaciją apie reikšmingą poveikį, rizikas ir galimybes, kurių neaprėpia ETAS, kaip aprašyta šio standarto 11 straipsnyje.
Teminis ETAS |
Į teminį ETAS įtraukti tvarumo klausimai |
||
|
Tema |
Potemė |
Potemių potemės |
E1 ETAS |
Klimato kaita |
— Prisitaikymas prie klimato kaitos — Klimato kaitos švelninimas — Energetika |
|
E2 ETAS |
Tarša |
— Oro tarša — Vandens tarša — Dirvožemio tarša — Gyvų organizmų ir maisto išteklių tarša — Susirūpinimą keliančios medžiagos — Labai didelį susirūpinimą keliančios medžiagos — Mikroplastikas |
|
E3 ETAS |
Vandens ir jūrų ištekliai |
— Vandens ištekliai — Jūrų ištekliai |
— Vandens suvartojimas — Vandens ėmimas — Vandens išleidimas — Vandens išleidimas į vandenynus — Jūrų išteklių išgavimas ir naudojimas |
E4 ETAS |
Biologinė įvairovė ir ekosistemos |
— Tiesioginiai poveikio biologinės įvairovės nykimui veiksniai |
— Klimato kaita — Žemės naudojimo pokyčiai, gėlo vandens naudojimo pokyčiai ir jūrų naudojimo pokyčiai — Tiesioginis naudojimas — Invazinės svetimos rūšys — Tarša — Kita |
— Poveikis rūšių būklei |
Pavyzdžiai: — Rūšies populiacijos dydis — Rūšies išnykimo visame pasaulyje rizika |
||
— Poveikis ekosistemų mastui ir būklei |
Pavyzdžiai: — Žemės degradacija — Dykumėjimas — Dirvožemio sandarinimas |
||
— Poveikis ekosisteminėms paslaugoms ir priklausomybė nuo jų |
|
||
E5 ETAS |
Žiedinė ekonomika |
— Išteklių įvediniai, įskaitant išteklių naudojimą — Su produktais ir paslaugomis susiję išteklių išvediniai — Atliekos |
|
S1 ETAS |
Sava darbo jėga |
— Darbo sąlygos |
— Užtikrintas užimtumas — Darbo laikas — Deramas darbo užmokestis — Socialinis dialogas — Asociacijų laisvė, esamos darbo tarybos ir darbuotojų informavimo, konsultavimosi su jais ir jų dalyvavimo teisės — Kolektyvinės derybos, įskaitant darbuotojų, kuriems taikomos kolektyvinės sutartys, dalį — Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra — Sveikata ir sauga |
|
|
— Vienodas požiūris ir lygios galimybės visiems |
— Lyčių lygybė ir vienodas užmokestis už vienodos vertės darbą — Mokymas ir įgūdžių ugdymas — Neįgaliųjų užimtumas ir įtrauktis — Kovos su smurtu ir priekabiavimu darbo vietoje priemonės — Įvairovė |
|
|
— Kitos su darbu susijusios teisės |
— Vaikų darbas — Priverčiamasis darbas — Tinkamas būstas — Privatumas |
S2 ETAS |
Vertės grandinės darbuotojai |
— Darbo sąlygos |
— Užtikrintas užimtumas — Darbo laikas — Deramas darbo užmokestis — Socialinis dialogas — Asociacijų laisvė, įskaitant darbo tarybų buvimą — Kolektyvinės sutartys — Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra — Sveikata ir sauga |
|
|
— Vienodas požiūris ir lygios galimybės visiems |
— Lyčių lygybė ir vienodas užmokestis už vienodos vertės darbą — Mokymas ir įgūdžių ugdymas — Neįgaliųjų užimtumas ir įtrauktis — Kovos su smurtu ir priekabiavimu darbo vietoje priemonės — Įvairovė |
|
|
— Kitos su darbu susijusios teisės |
— Vaikų darbas — Priverčiamasis darbas — Tinkamas būstas — Vanduo ir sanitarija — Privatumas |
S3 ETAS |
Paveikiamos bendruomenės |
— Bendruomenių ekonominės, socialinės ir kultūrinės teisės |
— Tinkamas būstas — Tinkamas maistas — Vanduo ir sanitarija — Su žeme susijęs poveikis — Su saugumu susijęs poveikis |
|
|
— Bendruomenių pilietinės ir politinės teisės |
— Saviraiškos laisvė — Susirinkimų laisvė — Poveikis žmogaus teisių gynėjams |
|
|
— Čiabuvių teisės |
— Laisvas, išankstinis ir informacija grindžiamas sutikimas — Apsisprendimas — Kultūrinės teisės |
S4 ETAS |
Vartotojai irgalutiniai naudotojai |
— Su informacija susijęs poveikis vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams |
— Privatumas — Saviraiškos laisvė — Galimybė gauti (kokybišką) informaciją |
|
|
— Vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų asmeninė sauga |
— Sveikata ir sauga — Asmens saugumas — Vaikų apsauga |
|
|
— Vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų socialinė įtrauktis |
— Nediskriminavimas — Prieiga prie produktų ir paslaugų — Atsakinga rinkodara |
G1 ETAS |
Verslo etika |
— Įmonės kultūra — Pranešėjų apsauga — Gyvūnų gerovė — Politinis angažavimasis ir lobistinė veikla — Santykių su tiekėjais valdymas, įskaitant mokėjimo praktiką |
|
|
|
— Korupcija ir kyšininkavimas |
— Prevencija ir aptikimas, įskaitant mokymą — Incidentai |
Vertinimas naudojant vidutinius sektoriaus duomenis ir pakaitinius kintamuosius
TR 17. Kai, įdėjusi pagrįstas pastangas, įmonė negali surinkti vertės grandinės pradinės ir galutinės grandžių informacijos, kaip reikalaujama pagal 63 straipsnį, ji turi įvertinti pateiktiną informaciją naudodama visą pagrįstą ir patvirtinamą informaciją, kurią paskutinę ataskaitinio laikotarpio datą įmonė gali gauti be pernelyg didelių išlaidų ar pastangų. Tai apima vidaus ir išorės informaciją (tačiau ne tik ją), pavyzdžiui, iš netiesioginių šaltinių gautus duomenis, vidutinius sektoriaus duomenis, imčių analizes, rinkos ir panašių grupių duomenis, kitus pakaitinius kintamuosius arba išlaidomis pagrįstus duomenis.
Tvarumo ataskaitos turinys ir struktūra
TR 18. Šio standarto 8.2 skirsnio „Tvarumo ataskaitos turinys ir struktūra“ 115 straipsnio pavyzdys: pagal tą pačią politikos sritį teikdama informaciją apie aplinkosaugos ir socialinius klausimus, įmonė gali naudoti kryžmines nuorodas. Tai reiškia, kad atskleidžiamoje informacijoje apie aplinką įmonė gali pateikti informaciją apie politiką ir atitinkamoje atskleidžiamoje socialinėje informacijoje pateikti kryžminę nuorodą į ją arba atvirkščiai. Informaciją apie visų sričių politiką leidžiama pateikti ir konsoliduotai.
B priedėlis
Informacijos kokybinės charakteristikos
Šis priedėlis yra neatskiriama 1 ETAS dalis ir turi tokią pačią galią kaip kitos standarto dalys. Šiame priedėlyje apibrėžiamos kokybinės charakteristikos, kurias turi atitikti pagal ETAS parengtoje tvarumo ataskaitoje pateikiama informacija.
Aktualumas
KC 1. Tvarumo informacija yra aktuali, kai, taikant dvejopo reikšmingumo principą (žr. šio standarto 3 skyrių), ji gali turėti įtakos jos vartotojų sprendimams.
KC 2. Informacija gali turėti įtakos sprendimui, net jei kai kurie jos vartotojai nusprendžia ja nepasinaudoti arba jau žino apie ją iš kitų šaltinių. Tvarumo informacija gali daryti poveikį jos vartotojų sprendimams, jei ji turi prognozinę vertę, patvirtinamąją vertę arba abi šias vertes. Informacija turi prognozinę vertę, jei ją galima naudoti kaip įvedinius procesuose, kuriuos jos vartotojai naudoja būsimiems rezultatams prognozuoti. Kad turėtų prognozinę vertę, tvarumo informacija neturi būti predikcija ar prognozė; jos prognozinė vertė veikiau pasireiškia, kai vartotojai ją naudoja savo pačių prognozėms rengti.
KC 3. Informacija turi patvirtinamąją vertę, jei joje pateikiama grįžtamoji informacija apie ankstesnius vertinimus (juos patvirtina arba verčia keisti).
KC 4. Reikšmingumas yra nuo konkretaus subjekto priklausantis aktualumo aspektas, grindžiamas elementų, su kuriais susijusi informacija, pobūdžiu ar dydžiu arba abiem šiais aspektais, įvertintais įmonės tvarumo atskaitomybės kontekste (žr. šio standarto 3 skyrių).
Teisingas pateikimas
KC 5. Kad informacija būtų naudinga, ji turi ne tik parodyti atitinkamus reiškinius, bet ir teisingai perteikti parodomų reiškinių esmę. Kad informacija būtų pateikta teisingai, ji turi būti i) išsami, ii) neutrali ir iii) tiksli.
KC 6. Išsamus poveikio, rizikos ar galimybės apibūdinimas apima visą reikšmingą informaciją, kurios reikia, kad vartotojai suprastų tą poveikį, riziką ar galimybę. Todėl, be kita ko, nurodoma, kaip įmonė, reaguodama į tą poveikį, riziką ar galimybę, pritaikė savo strategiją, rizikos ir įmonės valdymą, taip pat įtraukiami rodikliai, kuriais remiantis nustatomi uždaviniai ir matuojami veiklos rezultatai.
KC 7. Neutralus apibūdinimas yra tuomet, kai informacija atrenkama ir atskleidžiama nešališkai. Informacija yra neutrali, jei ji nėra tendencingai pateikiama, svertinė, akcentuojama ar neakcentuojama ar kitaip manipuliuojama siekiant padidinti tikimybę, kad vartotojai ją priims palankiai ar nepalankiai. Ji turi būti subalansuota taip, kad apimtų palankius / teigiamus ir nepalankius / neigiamus aspektus. Vertinant poveikio reikšmingumą vienodas dėmesys skiriamas tiek neigiamam, tiek teigiamam reikšmingam poveikiui, o vertinant finansinį reikšmingumą – tiek reikšmingai rizikai, tiek galimybėms. Kad apibūdinimas būtų neutralus, bet kokia tvarumo informacija apie siekius, pavyzdžiui, uždavinius ar planus, turi apimti tiek siekius, tiek veiksnius, kurie galėtų trukdyti įmonei tuos siekius įgyvendinti.
KC 8. Neutralumą pasiekti padeda atsargumas, tai yra apdairumas priimant sprendimus neapibrėžties sąlygomis. Kad informacija būtų neutrali, neturi būti naudojama užskaita arba kompensavimas kitais duomenimis. Atsargumas reiškia, kad galimybės nėra pervertintos, o rizikos nėra nepakankamai įvertintos. Be to, laikantis atsargumo principo taip pat neleidžiama nepakankamai įvertinti galimybių ar pervertinti rizikų. Be bendrųjų verčių, įmonė gali pateikti grynąją informaciją, jei toks pateikimas neužgožia aktualios informacijos ir aiškiai paaiškina užskaitos poveikį bei priežastis.
KC 9. Informacija gali būti tiksli, net jei ji nėra visiškai preciziška visais atžvilgiais. Tiksli informacija reiškia, kad tam, jog išvengtų reikšmingų klaidų ar reikšmingo duomenų iškraipymo, įmonė įgyvendino tinkamus procesus ir vidaus kontrolės procedūras. Todėl įverčiai turi būti pateikiami aiškiai pabrėžiant jų galimus apribojimus ir susijusią neapibrėžtį (žr. šio standarto 7.2 skirsnį). Reikiamo ir pasiekiamo tikslumo lygis ir informacijos tikslumą lemiantys veiksniai priklauso nuo informacijos pobūdžio ir klausimų, kurie joje nagrinėjami, pobūdžio. Pavyzdžiui, siekiant tikslumo reikia, kad:
faktinėje informacijoje nebūtų reikšmingų klaidų;
aprašymai būtų tikslūs;
įverčiai, aproksimacijos ir prognozės būtų aiškiai nurodyti kaip tokie;
pasirenkant ir taikant tinkamą įverčio, aproksimacijos ar prognozės rengimo procesą, nebūtų padaryta reikšmingų klaidų, o to proceso įvediniai būtų pagrįsti ir patvirtinami;
tvirtinimai būtų pagrįsti ir grindžiami pakankamos kokybės ir kiekio informacija ir
informacija apie sprendimus dėl ateities tiksliai atspindėtų tiek tuos sprendimus, tiek informaciją, kuria jie grindžiami.
Palyginamumas
KC 10. Tvarumo informacija yra palyginama, kai ją galima palyginti su įmonės ankstesniais ataskaitiniais laikotarpiais pateikta informacija ir su kitų įmonių, visų pirma tų, kurios vykdo panašią veiklą arba veikia tame pačiame sektoriuje, pateikta informacija. Palyginimo atskaitos taškas gali būti uždavinys, pradinė reikšmė, sektoriaus lyginamasis standartas, lyginamoji kitų įmonių arba tarptautiniu mastu pripažintos organizacijos informacija ir kt.
KC 11. Nuoseklumas yra susijęs su palyginamumu, tačiau tai nėra tas pats. Nuoseklumas reiškia, kad įmonė ir kitos įmonės kiekvienu ataskaitiniu laikotarpiu tam pačiam tvarumo klausimui taiko tuos pačius principus ar metodus. Nuoseklumas padeda pasiekti palyginamumą.
KC 12. Palyginamumas nėra vienodumas. Kad informacija būtų palyginama, jos panašios sudedamosios dalys turi atrodyti panašiai, o skirtingos sudedamosios dalys turi atrodyti skirtingai. Tvarumo informacija netampa palyginamesnė, jeigu nepanašūs dalykai pateikiami kaip panašūs, lygiai kaip ir tuo atveju, jeigu panašūs dalykai pateikiami kaip skirtingi.
Patikrinamumas
KC 13. Galimybė patikrinti informaciją padeda pelnyti vartotojų pasitikėjimą, kad informacija yra išsami, neutrali ir tiksli. Tvarumo informaciją galima patikrinti, jeigu galima patvirtinti pačią informaciją arba įvedinius, naudotus jai gauti.
KC 14. Patikrinamumas reiškia, kad įvairūs kompetentingi ir nepriklausomi stebėtojai galėtų pasiekti konsensusą, nors nebūtinai visiškai sutarti, kad tam tikras apibūdinimas yra teisingai perteiktas. Tvarumo informacija turi būti teikiama taip, kad ją būtų galima lengviau patikrinti, pavyzdžiui:
įtraukiama informacija, kuri gali būti patvirtinta ją palyginant su kita jos vartotojams prieinama informacija apie įmonės verslą, kitas įmones arba išorės aplinką;
pateikiama informacija apie įvedinius ir skaičiavimo metodus, naudojamus įverčiams arba aproksimacijoms parengti, ir
pateikiama informaciją, kurią peržiūrėjo ir dėl kurios susitarė administraciniai, valdymo ir priežiūros organai arba jų komitetai.
KC 15. Tam tikra tvarumo informacija pateikiama kaip paaiškinimai arba kaip perspektyvinė informacija. Tą atskleidžiamą informaciją galima pagrįsti tikslia faktine informacija, pavyzdžiui, įmonės strategijomis, planais ir rizikos analizėmis. Kad vartotojams būtų lengviau nuspręsti, ar naudoti tokią informaciją, įmonė turi aprašyti rengiant informaciją naudotas pagrindines prielaidas ir metodus, taip pat kitus veiksnius, kuriais suteikiama įrodymų, patvirtinančių, kad ji atspindi faktinius įmonės planus ar sprendimus.
Suprantamumas
KC 16. Tvarumo informacija yra suprantama, kai ji yra aiški ir glausta. Suprantama informacija suteikia galimybę bet kuriam pakankamai žinių turinčiam jos vartotojui lengvai suprasti perduodamą informaciją.
KC 17. Kad atskleidžiama informacija apie tvarumą būtų glausta, joje turi būti a) vengiama su įmone konkrečiai nesusijusios bendros standartinės informacijos; b) vengiama nereikalingo informacijos, įskaitant ir finansinėse ataskaitose pateikiamą informaciją, dubliavimo, ir c) vartojama aiški kalba ir aiškios struktūros sakiniai bei pastraipos. Glausta atskleidžiama informacija turi apimti tik reikšmingą informaciją. ►C1 Papildoma informacija pagal 114 straipsnį turi būti pateikiama taip, kad neužgožtų reikšmingos informacijos. ◄
KC 18. Aiškumą galima padidinti informaciją apie ataskaitiniu laikotarpiu įvykusius pokyčius atskiriant nuo nuolat pateikiamos informacijos, kuri kiekvienu ataskaitiniu laikotarpiu išlieka palyginti nepakitusi. Tai galima padaryti, pavyzdžiui, įmonės su tvarumu susijusio valdymo ir rizikos valdymo procesų elementus, kurie nuo ankstesnio ataskaitinio laikotarpio pasikeitė, aprašant atskirai nuo tų, kurie nepasikeitė.
KC 19. Informacijos apie tvarumą išsamumas, aiškumas ir palyginamumas priklauso nuo to, ar informacija pateikiama kaip rišli visuma. Kad atskleidžiama informacija apie tvarumą būtų rišli, ji turi būti pateikiama taip, kad būtų paaiškintas susijusios informacijos kontekstas ir sąsajos. Siekiant užtikrinti rišlumą taip pat reikia, kad įmonė informaciją teiktų taip, kad vartotojai informaciją apie jos su tvarumu susijusį poveikį, rizikas ir galimybes galėtų susieti su informacija jos finansinėse ataskaitose.
KC 20. Jei finansinėse ataskaitose aptariamos su tvarumu susijusios rizikos ir galimybės yra svarbios tvarumo atskaitomybės požiūriu, įmonė į tvarumo ataskaitą turi įtraukti informaciją, kuri būtina, kad jos vartotojai galėtų įvertinti tas sąsajas, ir pateikti atitinkamas nuorodas į finansines ataskaitas (žr. šio standarto 9 skyrių). Informacijos lygis, detalumas ir techninis pobūdis turi atitikti jos vartotojų poreikius ir lūkesčius. Turi būti vengiama santrumpų, o matavimo vienetai turi būti apibrėžti ir atskleisti.
C priedėlis
Palaipsniui pradedamų taikyti atskleidimo reikalavimų sąrašas
Šis priedėlis yra neatskiriama 1 ETAS dalis ir turi tokią pačią galią kaip kitos standarto dalys.
ETAS |
Atskleidimo reikalavimas |
Visas atskleidimo reikalavimo pavadinimas |
Palaipsnio taikymo pradžios arba įsigaliojimo data (įskaitant pirmuosius metus) |
2 ETAS |
SBM-1 |
Strategija, verslo modelis ir vertės grandinė |
Informaciją, kurios reikalaujama pagal 2 ETAS SBM-1 40 straipsnio b punktą (pajamų sumos suskirstymas pagal svarbius ETAS sektorius) ir 40 straipsnio c punktą (papildomų reikšmingų ETAS sektorių sąrašas), įmonė turi teikti nuo Komisijos deleguotajame akte, kuris turi būti priimtas pagal Direktyvos 2013/34/ES 29b straipsnio 1 dalies trečios pastraipos ii punktą, nurodytos taikymo datos. |
2 ETAS |
SBM-3 |
Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu |
Pirmaisiais savo tvarumo ataskaitos rengimo metais įmonė gali praleisti informaciją, kurią privaloma pateikti pagal 2 ETAS SBM-3 atskleidimo reikalavimo 48 straipsnio e punktą (numatomas finansinis poveikis). Pirmuosius trejus savo tvarumo ataskaitos rengimo metus įmonė 2 ETAS SBM-3 atskleidimo reikalavimo 48 straipsnio e punkto gali laikytis atskleisdama tik kokybinę informaciją, jei kiekybinės informacijos parengti neįmanoma. |
E1 ETAS |
E1-6 |
Bendri 1, 2 ir 3 lygių išmesti ŠESD kiekiai ir visas išmestas ŠESD kiekis |
Pirmaisiais savo tvarumo ataskaitos rengimo metais įmonės arba grupės, kurių vidutinis samdomųjų darbuotojų skaičius per finansinius metus paskutinę ataskaitinio laikotarpio dieną neviršija 750 (konsoliduotai, kai taikoma), gali praleisti informaciją apie 3 lygio išmestų ŠESD kiekių ir viso išmesto ŠESD kiekio duomenų vienetus. |
E1 ETAS |
E1-9 |
Numatomas finansinis reikšmingų fizinių ir pertvarkos rizikų poveikis ir potencialios su klimatu susijusios galimybės |
Pirmaisiais savo tvarumo ataskaitos rengimo metais įmonė gali praleisti informaciją, kurią privaloma pateikti pagal ETAS E1-9 atskleidimo reikalavimą. Pirmuosius trejus savo tvarumo ataskaitos rengimo metus įmonė ETAS E1-9 atskleidimo reikalavimą gali vykdyti atskleisdama tik kokybinę informaciją, jei kiekybinės atskleidžiamos informacijos parengti neįmanoma. |
E2 ETAS |
E2-6 |
►C1 Numatomas su tarša susijusio reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių finansinis poveikis ◄ |
Pirmaisiais savo tvarumo ataskaitos rengimo metais įmonė gali praleisti informaciją, kurią privaloma pateikti pagal ETAS E2-6 atskleidimo reikalavimą. Išskyrus pagal 40 straipsnio b punktą privalomą atskleisti informaciją apie ataskaitiniu laikotarpiu patirtas veiklos ir kapitalo sąnaudas, susijusias su dideliais incidentais ir nuosėdomis, pirmuosius trejus savo tvarumo ataskaitos rengimo metus įmonė ETAS E2-6 atskleidimo reikalavimą gali vykdyti atskleisdama tik kokybinę informaciją. |
E3 ETAS |
E3-5 |
►C1 Numatomas su vandens ir jūrų ištekliais susijusių rizikų ir galimybių finansinis poveikis ◄ |
Pirmaisiais savo tvarumo ataskaitos rengimo metais įmonė gali praleisti informaciją, kurią privaloma pateikti pagal ETAS E3-5. Pirmuosius trejus savo tvarumo ataskaitos rengimo metus įmonė ETAS E3-5 atskleidimo reikalavimą gali vykdyti atskleisdama tik kokybinę informaciją. |
E4 ETAS |
Visi atskleidimo reikalavimai |
Visi atskleidimo reikalavimai |
Pirmuosius dvejus savo tvarumo ataskaitos rengimo metus įmonės arba grupės, kurių vidutinis samdomųjų darbuotojų skaičius per finansinius metus paskutinę ataskaitinio laikotarpio dieną neviršija 750 (konsoliduotu pagrindu, kai taikoma), gali praleisti informaciją, nurodytą E4 ETAS atskleidimo reikalavimuose. |
E4 ETAS |
E4-6 |
►C1 Numatomas su biologine įvairove ir ekosistemomis susijusių rizikų ir galimybių finansinis poveikis ◄ |
Pirmaisiais savo tvarumo ataskaitos rengimo metais įmonė gali praleisti informaciją, kurią privaloma pateikti pagal ETAS E4-6 atskleidimo reikalavimą. Pirmuosius trejus savo tvarumo ataskaitos rengimo metus įmonė ETAS E4-6 atskleidimo reikalavimą gali vykdyti atskleisdama tik kokybinę informaciją. |
E5 ETAS |
E5-6 |
►C1 Numatomas su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susijusių rizikų ir galimybių finansinis poveikis ◄ |
Pirmaisiais savo tvarumo ataskaitos rengimo metais įmonė gali praleisti informaciją, kurią privaloma pateikti pagal ETAS E5-6 atskleidimo reikalavimą. Pirmuosius trejus savo tvarumo ataskaitos rengimo metus įmonė ETAS E5-6 atskleidimo reikalavimą gali vykdyti atskleisdama tik kokybinę informaciją. |
S1 ETAS |
Visi atskleidimo reikalavimai |
Visi atskleidimo reikalavimai |
Pirmuosius savo tvarumo ataskaitos rengimo metus įmonės arba grupės, kurių vidutinis samdomųjų darbuotojų skaičius per finansinius metus paskutinę ataskaitinio laikotarpio dieną neviršija 750 (konsoliduotu pagrindu, kai taikoma), gali praleisti informaciją, nurodytą S1 ETAS atskleidimo reikalavimuose. |
S1 ETAS |
S1-7 |
Nesamdomųjų darbuotojų, priskiriamų prie įmonės savos darbo jėgos, savybės |
Pirmaisiais savo tvarumo ataskaitos rengimo metais įmonė gali nepateikti informacijos pagal visus šio atskleidimo reikalavimo duomenų vienetus. |
S1 ETAS |
S1-8 |
Kolektyvinių sutarčių aprėptis ir socialinis dialogas |
Pirmaisiais savo tvarumo ataskaitos rengimo metais įmonė gali praleisti pagal šį atskleidimo reikalavimą reikalaujamą informaciją apie savus samdomuosius darbuotojus ne EEE šalyse. |
S1 ETAS |
S1-11 |
Socialinė apsauga |
Pirmaisiais savo tvarumo ataskaitos rengimo metais įmonė gali praleisti informaciją, kurią privaloma pateikti pagal ETAS S1-11 atskleidimo reikalavimą. |
S1 ETAS |
S1-12 |
►C1 Neįgalieji ◄ |
Pirmaisiais savo tvarumo ataskaitos rengimo metais įmonė gali praleisti informaciją, kurią privaloma pateikti pagal ETAS S1-12 atskleidimo reikalavimą. |
S1 ETAS |
S1-13 |
Mokymas ir įgūdžių ugdymas |
Pirmaisiais savo tvarumo ataskaitos rengimo metais įmonė gali praleisti informaciją, kurią privaloma pateikti pagal ETAS S1-13 atskleidimo reikalavimą. |
S1 ETAS |
S1-14 |
Sveikata ir sauga |
Pirmaisiais savo tvarumo ataskaitos rengimo metais įmonė gali praleisti duomenų vienetus apie su darbu susijusių sveikatos sutrikimų atvejus ir apie darbo dienų, prarastų dėl sužalojimų, nelaimingų atsitikimų, mirčių ir su darbu susijusių sveikatos sutrikimų, skaičių. |
S1 ETAS |
S1-14 |
Sveikata ir sauga |
Pirmaisiais savo tvarumo ataskaitos rengimo metais įmonė gali nepateikti informacijos apie nesamdomuosius darbuotojus. |
S1 ETAS |
S1-15 |
Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra |
Pirmaisiais savo tvarumo ataskaitos rengimo metais įmonė gali praleisti informaciją, kurią privaloma pateikti pagal ETAS S1-15 atskleidimo reikalavimą. |
S2 ETAS |
Visi atskleidimo reikalavimai |
Visi atskleidimo reikalavimai |
Pirmuosius dvejus savo tvarumo ataskaitos rengimo metus įmonės arba grupės, kurių vidutinis samdomųjų darbuotojų skaičius per finansinius metus paskutinę ataskaitinio laikotarpio dieną neviršija 750 (konsoliduotu pagrindu, kai taikoma), gali praleisti informaciją, nurodytą S2 ETAS atskleidimo reikalavimuose. |
S3 ETAS |
Visi atskleidimo reikalavimai |
Visi atskleidimo reikalavimai |
Pirmuosius dvejus savo tvarumo ataskaitos rengimo metus įmonės arba grupės, kurių vidutinis samdomųjų darbuotojų skaičius per finansinius metus paskutinę ataskaitinio laikotarpio dieną neviršija 750 (konsoliduotu pagrindu, kai taikoma), gali praleisti informaciją, nurodytą S3 ETAS atskleidimo reikalavimuose. |
S4 ETAS |
Visi atskleidimo reikalavimai |
Visi atskleidimo reikalavimai |
Pirmuosius dvejus savo tvarumo ataskaitos rengimo metus įmonės arba grupės, kurių vidutinis samdomųjų darbuotojų skaičius per finansinius metus paskutinę ataskaitinio laikotarpio dieną neviršija 750 (konsoliduotu pagrindu, kai taikoma), gali praleisti informaciją, nurodytą S4 ETAS atskleidimo reikalavimuose. |
D priedėlis
Pagal ETAS rengiamos tvarumo ataskaitos struktūra
Šis priedėlis yra neatskiriama 1 ETAS dalis ir, teikiant informaciją pagal keturias dalis, kaip nustatyta 115 straipsnyje, turi tokią pačią galią kaip kitos standarto dalys.
Vadovybės pranešimo dalis |
ETAS kodas |
Pavadinimas |
1. Bendroji informacija |
2 ETAS |
„Bendroji atskleistina informacija“, įskaitant informaciją, teikiamą pagal teminių ETAS, nurodytų 2 ETAS C priedėlyje, taikymo reikalavimus. |
2. Aplinkosauginė informacija |
Netaikoma |
Informacijos atskleidimas pagal Reglamento (ES) 2020/852 (Taksonomijos reglamento) 8 straipsnį |
|
E1 ETAS |
Klimato kaita |
|
E2 ETAS |
Tarša |
|
E3 ETAS |
Vandens ir jūrų ištekliai |
|
E4 ETAS |
Biologinė įvairovė ir ekosistemos |
|
E5 ETAS |
Išteklių naudojimas ir žiedinė ekonomika |
3. Socialinė informacija |
S1 ETAS |
Sava darbo jėga |
|
S2 ETAS |
Vertės grandinės darbuotojai |
|
S3 ETAS |
Paveikiamos bendruomenės |
|
S4 ETAS |
Vartotojai ir galutiniai naudotojai |
4. Valdymo informacija |
G1 ETAS |
Verslo etika |
E priedėlis
Pagal ETAS atskleidžiamos informacijos nustatymo schema
Reikšmingumo vertinimas yra tvarumo atskaitomybės pagal ETAS atskaitos taškas. Šiame priedėlyje pateikiamas 3 skyriuje aprašyto poveikio reikšmingumo ir finansinio reikšmingumo vertinimo neįpareigojamasis pavyzdys. 2 ETAS 4.1 skirsnyje pateiktas IRO-1 reikalavimas apima bendruosius įmonės poveikio, rizikų ir galimybių bei jų reikšmingumo vertinimo proceso atskleidimo reikalavimus (AR). 2 ETAS SBM-3 reikalavimu nustatyti bendrieji informacijos apie reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių, nustatytų per įmonės atliekamą reikšmingumo vertinimą, atskleidimo reikalavimai. Įmonė gali praleisti informaciją pagal visus teminio standarto informacijos atskleidimo reikalavimus, jei ji nustato, kad konkreti tema nėra reikšminga. Tokiu atveju ji gali atskleisti trumpą tos temos reikšmingumo vertinimo išvadų paaiškinimą, tačiau E1 ETAS „Klimato kaita“ atveju ji turi atskleisti detalų paaiškinimą (2 ETAS IRO-2). ETAS nustatyti ne elgesio reikalavimai, bet atskleidimo reikalavimai. Atskleidimo reikalavimai, susiję su veiksmų planais, uždaviniais, politika, scenarijų analize ir pertvarkos planais, yra proporcingi, nes jie priklauso nuo to, ar įmonė juos turi, o tai gali priklausyti nuo įmonės dydžio, pajėgumo, išteklių ir įgūdžių. Pastaba. Toliau pateikiamoje schemoje neparodyta situacija, kai įmonė įvertina, kad tvarumo klausimas yra reikšmingas, tačiau jis nėra įtrauktas į teminį standartą; tokiu atveju įmonė turi atskleisti papildomą jai būdingą („subjektui būdingą“) informaciją (1 ETAS 30 straipsnio b punktas).
F priedėlis
Pagal ETAS rengiamos tvarumo ataskaitos struktūros pavyzdys
Šis priedėlis papildo 1 ETAS. Jame patiekiamas šio standarto 8.2 skirsnyje nustatytos tvarumo ataskaitos struktūros neįpareigojamasis pavyzdys. Šiame pavyzdyje įmonė padarė išvadą, kad biologinė įvairovė ir ekosistemos, tarša ir paveikiamos bendruomenės nėra reikšmingos.
G priedėlis
Informacijos įtraukimo pateikiant nuorodą pavyzdys
Šis priedėlis papildo 1 ETAS. Jame pateikiama neįpareigojamųjų pavyzdžių, kaip įtraukti informaciją į tvarumo ataskaitą pateikiant nuorodą į kitą vadovybės pranešimo skirsnį, kaip aprašyta šio standarto 9.1 skirsnyje.
2 ETAS
BENDROJI ATSKLEISTINA INFORMACIJA
Turinys |
|
Tikslas |
|
1. |
Ataskaitų rengimo pagrindas |
– |
BP-1 atskleidimo reikalavimas „Bendras tvarumo ataskaitų rengimo pagrindas“ |
– |
BP-2 atskleidimo reikalavimas „Su ypatingomis aplinkybėmis susijusios informacijos atskleidimas“ |
2. |
Valdymas |
– |
GOV-1 atskleidimo reikalavimas „Administracinių, valdymo ir priežiūros organų vaidmuo“ |
– |
GOV-2 atskleidimo reikalavimas „Įmonės administraciniams, valdymo ir priežiūros organams teikiama informacija ir jų sprendžiami tvarumo klausimai“ |
– |
GOV-3 atskleidimo reikalavimas „Su tvarumu susijusių veiklos rezultatų integravimas į paskatų sistemas“ |
– |
GOV-4 atskleidimo reikalavimas „Pareiškimas dėl tvarumo išsamaus patikrinimo“ |
– |
GOV-5 atskleidimo reikalavimas „Tvarumo atskaitomybės rizikos valdymas ir vidaus kontrolė“ |
3. |
Strategija |
– |
SBM-1 atskleidimo reikalavimas „Strategija, verslo modelis ir vertės grandinė“ |
– |
SBM-2 atskleidimo reikalavimas „Suinteresuotųjų subjektų interesai ir nuomonės“ |
– |
SBM-3 atskleidimo reikalavimas „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“ |
4. |
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas |
4.1 |
Informacijos apie reikšmingumo vertinimo procesą atskleidimas |
– |
►C1 IRO-1 atskleidimo reikalavimas „Reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo proceso aprašymas“ ◄ |
– |
IRO-2 atskleidimo reikalavimas „ETAS atskleidimo reikalavimai, įtraukti į įmonės tvarumo ataskaitą“ |
4.2. |
Minimalus atskleidimo reikalavimas, taikomas informacijai apie politiką ir veiksmus |
– |
Minimalus atskleidimo reikalavimas „Politikos MDR-P. Priimta reikšmingų tvarumo klausimų valdymo politika“ |
– |
Minimalus atskleidimo reikalavimas „Veiksmų MDR-A. Su reikšmingais tvarumo klausimais susiję veiksmai ir ištekliai“ |
5. |
Rodikliai ir uždaviniai |
– |
Minimalus atskleidimo reikalavimas „Rodiklių MDR-M. Su reikšmingais tvarumo klausimais susiję rodikliai“ |
– |
Minimalus atskleidimo reikalavimas „Uždavinių MDR-T. Politikos ir veiksmų veiksmingumo stebėjimas pagal uždavinius“ |
A priedėlis. |
Taikymo reikalavimai |
1. |
Ataskaitų rengimo pagrindas |
– |
BP-1 atskleidimo reikalavimas „Bendras tvarumo ataskaitos rengimo pagrindas“ |
2. |
Valdymas |
– |
GOV-1 atskleidimo reikalavimas „Administracinių, valdymo ir priežiūros organų vaidmuo“ |
– |
GOV-2 atskleidimo reikalavimas „Įmonės administraciniams, valdymo ir priežiūros organams teikiama informacija ir jų sprendžiami tvarumo klausimai“ |
– |
GOV-3 atskleidimo reikalavimas „Su tvarumu susijusių veiklos rezultatų integravimas į paskatų sistemas“ |
– |
GOV-4 informacijos atskleidimo reikalavimas „Pareiškimas dėl tvarumo išsamaus patikrinimo“ |
– |
GOV-5 atskleidimo reikalavimas „Tvarumo atskaitomybės rizikos valdymas ir vidaus kontrolė“ |
3. |
Strategija |
– |
SBM–1 atskleidimo reikalavimas „Strategija, verslo modelis ir vertės grandinė“ |
– |
SBM-2 atskleidimo reikalavimas „Suinteresuotųjų subjektų interesai ir nuomonės“ |
– |
SBM-3 atskleidimo reikalavimas „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“ |
4. |
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas |
– |
IRO-2 atskleidimo reikalavimas „ETAS atskleidimo reikalavimai, įtraukti į įmonės tvarumo ataskaitą“ |
– |
Minimalus atskleidimo reikalavimas „Politikos MDR-P. Priimta reikšmingų tvarumo klausimų valdymo politika“ |
– |
Minimalus atskleidimo reikalavimas „Veiksmų MDR-A. Su reikšmingais tvarumo klausimais susiję veiksmai ir ištekliai“ |
5. |
Rodikliai ir uždaviniai |
– |
Minimalus atskleidimo reikalavimas „Uždavinių MDR-T. Politikos ir veiksmų veiksmingumo stebėjimas pagal uždavinius“ |
B priedėlis. |
Horizontaliųjų standartų ir teminių standartų duomenų vienetų, kurių reikalaujama pagal kitus ES teisės aktus, sąrašas |
C priedėlis. |
Teminiuose ETAS nustatyti atskleidimo / taikymo reikalavimai, taikomi kartu su 2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ |
Tikslas
1. Šiame ETAS išdėstyti atskleidimo reikalavimai, taikomi visoms įmonėms, neatsižvelgiant į jų veiklos sektorių (t. y. taikomi visiems sektoriams), pagal visas tvarumo temas (t. y. reikalavimai yra horizontalieji). ►C1 Šis ETAS aprėpia 1 ETAS „Bendrieji reikalavimai“ 1.2 skirsnyje „Atskaitomybės sritys ir minimalūs informacijos apie politiką, veiksmus, uždavinius ir rodiklius turinio atskleidimo reikalavimai“ apibrėžtas atskaitomybės sritis. ◄
2. Rengdama atskleidžiamą informaciją pagal šį standartą, įmonė turi taikyti teminiuose ETAS nustatytus atskleidimo reikalavimus (įskaitant jų duomenų vienetus), nurodytus šio standarto C priedėlyje „Teminiuose ETAS nustatyti atskleidimo / taikymo reikalavimai, taikomi kartu su 2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“. C priedėlyje nurodytus reikalavimus įmonė turi taikyti:
visais atvejais, kai taikomi teminių standartų reikalavimai, susiję su IRO-1 atskleidimo reikalavimu „Reikšmingo poveikio , rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“ , ir
visų kitų C priedėlyje išvardytų reikalavimų atveju – tik jeigu tvarumo tema yra reikšminga remiantis įmonės atliktu reikšmingumo vertinimu (žr. 1 ETAS 3 skyrių „Dvejopas reikšmingumas kaip tvarumo informacijos atskleidimo pagrindas).
1. Ataskaitos rengimo pagrindas
BP-1 atskleidimo reikalavimas „Bendras tvarumo ataskaitos rengimo pagrindas“
3. Įmonė turi atskleisti bendrą savo tvarumo ataskaitos rengimo pagrindą.
4. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kaip įmonė rengia savo tvarumo ataskaitą, įskaitant konsolidavimo apimtį, vertės grandinės pradinės ir galutinės grandžių informaciją ir atitinkamais atvejais tai, ar įmonė pasinaudojo kuria nors toliau pateikto straipsnio d ir e punktuose nurodyta galimybe nepateikti informacijos.
5. Įmonė turi atskleisti šią informaciją:
ar tvarumo ataskaita buvo parengta konsoliduotu ar individualiu pagrindu;
konsoliduotųjų tvarumo ataskaitų atveju:
patvirtinimą, kad konsolidavimo apimtis sutampa su finansinėms ataskaitoms taikoma apimtimi, arba atitinkamais atvejais pareiškimą, kad ataskaitas teikiančiai įmonei nereikia sudaryti finansinių ataskaitų arba kad ataskaitas teikianti įmonė rengia konsoliduotąją informaciją apie tvarumą pagal Direktyvos 2013/34/EB 48i straipsnį, ir
atitinkamais atvejais nurodyti, kurios konsoliduojamos patronuojamosios įmonės pagal Direktyvos 2013/34/EB 19a straipsnio 9 dalį arba 29a straipsnio 8 dalį yra atleistos nuo individualios arba konsoliduotosios informacijos apie tvarumą teikimo;
mastą, kuriuo tvarumo ataskaita aprėpia įmonės vertės grandinės pradinę ir galutinę grandis (žr. 1 ETAS 5.1 skirsnį „Ataskaitas teikianti įmonė ir vertės grandinė“ );
tai, ar įmonė pasinaudojo galimybe nepateikti tam tikros konkrečios informacijos apie intelektinę nuosavybę, praktinę patirtį arba inovacijų rezultatus (žr. 1 ETAS 7.7 skirsnį „Įslaptinta ir neskelbtina informacija ir informacija apie intelektinę nuosavybę, praktinę patirtį arba inovacijų rezultatus“ ), ir
įmonių, įsisteigusių ES valstybėje narėje, kuri leidžia neatskleisti informacijos apie būsimus veiklos pokyčius arba su vykstančiomis derybomis susijusius klausimus, kaip nustatyta Direktyvos 2013/34/EB 19a straipsnio 3 dalyje ir 29a straipsnio 3 dalyje, atveju nurodyti, ar įmonė šia galimybe pasinaudojo.
BP-2 atskleidimo reikalavimas „Su ypatingomis aplinkybėmis susijusios informacijos atskleidimas“
6. Įmonė turi atskleisti su ypatingomis aplinkybėmis susijusią informaciją.
7. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti šių ypatingų aplinkybių poveikį tvarumo ataskaitos rengimui.
8. Įmonė gali pateikti šią informaciją kartu su atskleidžiama informacija, su kuria ji yra susijusi.
Laikotarpiai
9. Jei įmonė nukrypo nuo vidutinio arba ilgojo laikotarpių, apibrėžtų 1 ETAS 6.4 skirsnyje „Trumpojo, vidutinio ir ilgojo laikotarpio apibrėžimas atskaitomybės tikslais“ , ji turi aprašyti:
savo vidutinio ar ilgojo laikotarpio apibrėžtis ir
tų apibrėžčių taikymo priežastis.
Vertės grandinės įverčiai
10. Jei rodikliai apima vertės grandinės pradinės ir (arba) galutinės grandžių duomenis, įvertintus naudojant netiesioginius šaltinius, pavyzdžiui, vidutinius sektoriaus duomenis ar kitus pakaitinius duomenis, įmonė turi:
nurodyti rodiklius;
aprašyti parengimo pagrindą;
aprašyti pasiektą tikslumo lygį ir
kai taikytina, aprašyti planuojamus veiksmus tikslumui ateityje padidinti (žr. 1 ETAS 5 skyrių „Vertės grandinė“ ).
Įverčių ir rezultatų neapibrėžties priežastys
11. Pagal 1 ETAS 7.2 skirsnį „Įverčių ir rezultatų neapibrėžties priežastys“ įmonė turi:
nustatyti kiekybinius rodiklius ir pinigų sumas, kuriuos ji atskleidė ir kuriems būdingas aukštas matavimo neapibrėžties lygis;
dėl kiekvieno nustatyto kokybinio rodiklio ir pinigų sumos ji turi:
atskleisti informaciją apie matavimo neapibrėžties priežastis (pavyzdžiui, sumos priklausymas nuo būsimo įvykio rezultato, matavimo metodo arba nuo įmonės vertės grandinės pradinės ir (arba) galutinės grandies duomenų prieinamumo ir kokybės) ir
atskleisti juos matuojant įmonės padarytas prielaidas, aproksimacijas ir sprendimus.
12. Atskleisdama į perspektyvinę informaciją, įmonė gali nurodyti, kad, jos nuomone, tokia informacija yra neapibrėžta.
Tvarumo informacijos rengimo ar pateikimo pakeitimai
13. Kai, palyginti su ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu (-iais), padaroma tvarumo informacijos rengimo ir pateikimo pakeitimų (žr. 1 ETAS 7.4 skirsnį „Tvarumo informacijos rengimo ir pateikimo pakeitimai“), įmonė turi:
paaiškinti tuos pakeitimus ir jų priežastis, įskaitant tai, kodėl pakeitus rodiklius pateikiama naudingesnė informacija;
atskleisti peržiūrėtus lyginamuosius duomenis, nebent tą padaryti yra neįmanoma. Kai pakoreguoti vieno ar kelių ankstesnių ataskaitinių laikotarpių lyginamosios informacijos yra neįmanoma, įmonė turi tą faktą atskleisti, ir
atskleisti skirtumą tarp praėjusiu ataskaitiniu laikotarpiu praneštos vertės ir pataisytos lyginamosios vertės.
Pranešimas apie ankstesnių ataskaitinių laikotarpių klaidas
14. Kai įmonė nustato, kad yra reikšmingų ankstesnio ataskaitinio laikotarpio klaidų (žr. 1 ETAS 7.5 skirsnį „Pranešimas apie ankstesnių ataskaitinių laikotarpių klaidas“ ), įmonė turi atskleisti:
ankstesnio ataskaitinio laikotarpio reikšmingos klaidos pobūdį;
kiek tai įmanoma – kiekvieno ankstesnio į tvarumo ataskaitą įtraukto ataskaitinio laikotarpio ištaisymą ir
jei klaidos ištaisyti neįmanoma – aplinkybes, dėl kurių susiklostė tokia padėtis.
Informacija, atskleidžiama pagal kitus teisės aktus arba visuotiniai pripažįstamus nutarimus dėl tvarumo atskaitomybės
15. Kai, be informacijos, kurią privaloma pateikti pagal ETAS, įmonė į savo tvarumo ataskaitą įtraukia informaciją pagal kitus teisės aktus, pagal kuriuos įmonė įpareigojama atskleisti tvarumo informaciją, arba visuotinai pripažįstamus tvarumo atskaitomybės standartus ir sistemas (žr. 1 ETAS 8.2 skirsnį „Tvarumo ataskaitos turinys ir struktūra“ ), įmonė turi šį faktą atskleisti. Jei kiti atskaitomybės standartai ar sistemos taikomi iš dalies, įmonė turi pateikti tikslią nuorodą į taikytus standarto ar sistemos straipsnius.
Informacijos įtraukimas pateikiant nuorodą
16. Kai įmonė informaciją įtraukia pateikdama nuorodą (žr.1 ETAS 9.1 skirsnį Įtraukimas pateikiant nuorodą), ji turi atskleisti ETAS atskleidimo reikalavimų (arba konkrečių duomenų vienetų, kuriuos privaloma pateikti pagal atskleidimo reikalavimą), pagal kuriuos informacija įtraukta pateikiant nuorodą, sąrašą.
Palaipsniui pradedamų taikyti nuostatų naudojimas pagal 1 ETAS C priedėlį.
17. Jeigu įmonė arba grupė, kurios vidutinis darbuotojų skaičius per metus paskutinę ataskaitinio laikotarpio dieną neviršija 750, nusprendžia pagal 1 ETAS C priedėlį nepateikti E4 ETAS, S1 ETAS, S2 ETAS, S3 ETAS arba S4 ETAS reikalaujamos informacijos, ji vis tiek turi atskleisti, ar atitinkamai į E4 ETAS, S1 ETAS, S2 ETAS, S3 ETAS ir S4 ETAS įtrauktos tvarumo temos atliekant įmonės reikšmingumo vertinimą buvo įvertintos kaip reikšmingos. Be to, jeigu viena ar daugiau šių temų buvo įvertintos kaip reikšmingos, įmonė dėl kiekvienos reikšmingos temos turi:
atskleisti 1 ETAS A priedėlio 16 TR nurodytų klausimų (t. y. temų, potemių arba potemės potemių), kurie vertinami kaip reikšmingi, sąrašą ir trumpai aprašyti, kaip įmonės verslo modelyje ir strategijoje atsižvelgiama į su šiais klausimais susijusį įmonės poveikį. Įmonė gali nustatyti klausimą temos, potemės arba potemės potemės lygmeniu;
trumpai aprašyti visus su konkrečiais klausimais susijusius per tam tikrą laiką įgyvendinamus uždavinius, kuriuos ji nustatė, pažangą, kurią padarė tuos uždavinius įgyvendindama ir tai, ar jos su biologine įvairove ir ekosistemomis susiję uždaviniai grindžiami moksliniais įrodymais;
trumpai aprašyti su konkrečiais klausimais susijusią savo politiką;
trumpai aprašyti veiksmus, kurių ėmėsi, kad nustatytų, stebėtų su konkrečiais klausimais susijusį faktinį arba galimą neigiamą poveikį, užkirstų jam kelią, jį sušvelnintų, ištaisytų arba pašalintų, ir tokių veiksmų rezultatus ir
atskleisti konkretiems klausimams svarbius rodiklius.
2. Valdymas
18. Šio skyriaus tikslas – nustatyti atskleidimo reikalavimus, kuriais suteikiama galimybė suprasti valdymo procesus, kontrolės priemones ir procedūras, įdiegtus tvarumo klausimams stebėti, valdyti ir prižiūrėti.
GOV-1 atskleidimo reikalavimas „Administracinių, valdymo ir priežiūros organų vaidmuo“
19. Įmonė turi atskleisti informaciją apie administracinių, valdymo ir priežiūros organų sudėtį, jų vaidmenį ir atsakomybę bei galimybę naudotis ekspertinėmis žiniomis ir įgūdžiais, susijusiais su tvarumo klausimais.
20. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti:
administracinių, valdymo ir priežiūros organų sudėtį ir įvairovę;
administracinių, valdymo ir priežiūros organų vaidmenį ir atsakomybę vykdant reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių valdymo proceso priežiūrą, įskaitant vadovybės vaidmenį šiuose procesuose, ir
jos administracinių, valdymo ir priežiūros organų ekspertines žinias ir įgūdžius tvarumo klausimais arba galimybes tokiomis ekspertinėmis žiniomis ir įgūdžiais naudotis.
21. Įmonė turi atskleisti toliau nurodytą informaciją apie įmonės administracinių, valdymo ir priežiūros organų narių sudėtį ir įvairovę:
vykdomųjų ir nevykdomųjų narių skaičių;
samdomųjų darbuotojų ir kitų darbuotojų atstovus;
patirtį, susijusią su įmonės sektoriais, produktais ir geografinėmis vietomis;
procentinę narių dalį pagal lytį ir kitus įvairovės aspektus, į kuriuos įmonė atsižvelgia. Lyčių pusiausvyra valdyboje ( 13 ) apskaičiuojama kaip vidutinis valdybos narių moterų ir vyrų santykis, taip pat
nepriklausomų valdybos narių ( 14 ) procentinę dalį. Įmonių, kurių valdyba yra monistinės sistemos, atveju tai atitinka nepriklausomų nevykdomųjų valdybos narių procentinę dalį. Įmonių, kurių valdyba yra dualistinės sistemos, atveju tai atitinka nepriklausomų priežiūros organo narių procentinę dalį.
22. Įmonė turi atskleisti toliau nurodytą informaciją apie administracinių, valdymo ir priežiūros organų vaidmenį ir atsakomybę:
administracinių, valdymo ir priežiūros organų (pvz., valdybos komiteto ar pan.) arba organo nariu esančio asmens (-ų), atsakingo (-ų) už poveikio, rizikų ir galimybių priežiūrą, tapatybę;
kaip įmonės nuostatuose, valdybos įgaliojimuose ir kituose susijusiuose politikos dokumentuose parodyta kiekvieno organo arba asmens atsakomybė už poveikį, rizikas ir galimybes;
vadovybės vaidmens, vykdant valdymo procesus, kontrolę ir procedūras, skirtus poveikiui, rizikoms ir galimybėms stebėti, valdyti ir prižiūrėti, aprašymą, įskaitant:
informaciją apie tai, ar tas vaidmuo deleguotas konkrečias vadovaujamojo lygio pareigas einančiam asmeniui arba komitetui ir kaip vykdoma tas pareigas einančio asmens ar komiteto priežiūra;
informaciją apie atskaitomybės administraciniams, valdymo ir priežiūros organams ryšius;
informaciją apie tai, ar poveikio, rizikų ir galimybių valdymui taikomos specialios kontrolės priemonės ir procedūros, ir, jei taip, kaip jos yra integruotos į kitas vidaus pareigas, ir
kaip administraciniai, valdymo ir priežiūros organai bei vyresnioji vykdomoji vadovybė prižiūri uždavinių, susijusių su reikšmingu poveikiu, rizikomis ir galimybėmis, nustatymą ir kaip jie stebi pažangą, padarytą tuos uždavinius įgyvendinant.
23. Atskleidžiamoje informacijoje turi būti aprašoma, kaip administraciniai, valdymo ir priežiūros organai nustato, ar yra tinkamų įgūdžių ir ekspertinių žinių, ar jie bus išsiugdyti, kad būtų galima prižiūrėti tvarumo klausimus, įskaitant:
su tvarumu susijusias ekspertines žinias, kurias visas organas arba turi tiesiogiai, arba gali jas pritraukti, pavyzdžiui, naudodamasis ekspertų paslaugomis arba rengdamas mokymus, ir
tų įgūdžių ir ekspertinių žinių ryšį su įmonės reikšmingu poveikiu, rizikomis ir galimybėmis.
GOV-2 atskleidimo reikalavimas „Įmonės administraciniams, valdymo ir priežiūros organams teikiama informacija ir jų sprendžiami tvarumo klausimai“
24. Įmonė turi atskleisti, kaip administraciniai, valdymo ir priežiūros organai informuojami apie tvarumo klausimus ir kaip šie klausimai buvo sprendžiami ataskaitiniu laikotarpiu.
25. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas yra suteikti galimybę suprasti, kaip administraciniai, valdymo ir priežiūros organai informuojami apie tvarumo klausimus, taip pat kokią informaciją ir klausimus jie nagrinėjo ataskaitiniu laikotarpiu. Tai savo ruožtu leidžia suprasti, ar šių organų nariai buvo tinkamai informuoti ir ar jie sugebėjo atlikti savo vaidmenį.
26. Įmonė turi atskleisti šią informaciją:
ar ir kaip dažnai administraciniai, valdymo ir priežiūros organai, įskaitant jų atitinkamus komitetus, yra informuojami apie reikšmingą poveikį, rizikas ir galimybes (žr. šio standarto IRO–1 atskleidimo reikalavimą „Reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“ ) ir kas juos informuoja; informaciją apie išsamaus patikrinimo įgyvendinimą ir politikos, veiksmų, rodiklių ir uždavinių, priimtų siekiant į juos reaguoti, rezultatus ir veiksmingumą;
kaip prižiūrėdami įmonės strategiją, jos sprendimus dėl pagrindinių sandorių ir rizikos valdymo procesą administraciniai, valdymo ir priežiūros organai atsižvelgia į poveikį, rizikas ir galimybes, įskaitant tai, ar jie apsvarstė su tuo poveikiu, rizikomis ir galimybėmis susijusius kompromisus, ir
reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių, kuriuos ataskaitiniu laikotarpiu nagrinėjo administraciniai, valdymo ir priežiūros organai arba jų atitinkami komitetai, sąrašą.
GOV-3 atskleidimo reikalavimas „Su tvarumu susijusių veiklos rezultatų integravimas į paskatų sistemas“
27. Įmonė turi atskleisti informaciją apie jos su tvarumu susijusių veiklos rezultatų integravimą į paskatų sistemas.
28. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, ar administracinių, valdymo ir priežiūros organų nariams taikomos su tvarumo klausimais susijusios paskatų sistemos.
29. Įmonė turi atskleisti toliau nurodytą informaciją apie įmonės administracinių, valdymo ir priežiūros organų nariams skirtas su tvarumo klausimais susijusias paskatų sistemas ir darbo užmokesčio politiką, jeigu jos egzistuoja:
pagrindinių paskatų sistemų charakteristikų aprašymą;
tai, ar veiklos rezultatai vertinami pagal konkrečius su tvarumu susijusius uždavinius ir (arba) poveikį ir, jei taip, pagal kuriuos;
tai, ar ir kaip su tvarumu susiję veiklos rezultatų rodikliai laikomi veiklos rezultatų lyginamaisiais indeksais arba įtraukiami į darbo užmokesčio politiką;
nuo su tvarumu susijusių uždavinių ir (arba) poveikio priklausančią kintamo atlygio dalį ir
lygį, kuriuo įmonėje tvirtinamos ir atnaujinamos paskatų sistemų sąlygos.
GOV–4 atskleidimo reikalavimas „Pareiškimas dėl išsamaus patikrinimo“
30. Įmonė turi atskleisti savo tvarumo ataskaitoje pateiktos informacijos apie išsamaus patikrinimo procesą aprašą.
31. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – sudaryti sąlygas suprasti įmonės išsamaus patikrinimo procesą, taikomą tvarumo klausimams.
32. Pagrindiniai 1 ETAS 4 skyriuje „Išsamus patikrinimas“ nurodyti išsamaus patikrinimo aspektai ir etapai yra susiję su keliais horizontaliaisiais ir teminiais atskleidimo reikalavimais pagal ETAS. Įmonė turi pateikti aprašą, kuriame turi paaiškinti, kaip ir kur jos tvarumo ataskaitoje atspindimas išsamaus patikrinimo proceso pagrindinių aspektų ir etapų taikymas, kad būtų galima susidaryti vaizdą apie faktinę įmonės praktiką, susijusią su išsamiu patikrinimu ( 15 ).
33. Šiuo atskleidimo reikalavimu nenustatoma jokių konkrečių elgesio reikalavimų, susijusių su išsamaus patikrinimo veiksmais, ir juo neišplečiamas ir nekeičiamas kituose teisės aktuose ar reglamentuose nustatytas administracinių, valdymo ir priežiūros organų vaidmuo.
GOV–5 atskleidimo reikalavimas „Tvarumo atskaitomybės rizikos valdymas ir vidaus kontrolė“
34. Įmonė turi atskleisti pagrindines savo rizikos valdymo ir vidaus kontrolės sistemos, susijusios su tvarumo atskaitomybės procesu, ypatybes.
35. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas yra suteikti galimybę suprasti įmonės rizikos valdymo ir vidaus kontrolės procesus, susijusius su tvarumo atskaitomybe.
36. Įmonė turi atskleisti šią informaciją:
rizikos valdymo ir vidaus kontrolės procesų ir sistemų, susijusių su tvarumo atskaitomybe, taikymo sritį, pagrindines ypatybes ir sudedamąsias dalis;
taikomą rizikos vertinimo metodą, įskaitant rizikos prioritetų nustatymo metodiką;
pagrindines nustatytas rizikas ir jų mažinimo strategijas, įskaitant susijusias kontrolės priemones;
aprašymą, kaip savo rizikos vertinimo ir vidaus kontrolės išvadas, susijusias su informacijos apie tvarumą teikimo procesu, įmonė integruoja į atitinkamas vidaus funkcijas ir procesus, ir
reguliaraus pranešimo apie d punkte nurodytas išvadas administraciniams, valdymo ir priežiūros organams aprašymą.
3. Strategija
37. Šiame skyriuje nustatomi atskleidimo reikalavimai, kuriais suteikiama galimybė suprasti:
įmonės strategijos elementus, susijusius su tvarumo klausimais, jos verslo modeliu ir vertės grandine arba turinčius jiems įtakos;
kaip įmonės strategijoje ir verslo modelyje atsižvelgiama į įmonės suinteresuotųjų subjektų interesus ir nuomones, ir
reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių vertinimo rezultatus, įskaitant tai, kaip į juos atsižvelgiama jos strategijoje ir verslo modelyje.
SBM-1 atskleidimo reikalavimas „Strategija, verslo modelis ir vertės grandinė“
38. Įmonė turi atskleisti savo strategijos elementus, susijusius su tvarumo klausimais, jos verslo modeliu ir vertės grandine arba darančius jiems poveikį.
39. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – aprašyti pagrindinius įmonės bendrosios strategijos elementus, kurie yra susiję su tvarumo klausimais arba turi jiems įtakos, ir pagrindinius įmonės verslo modelio ir vertės grandinės elementus, kad būtų suteikta galimybė suprasti jos patiriamą poveikį, rizikas ir galimybes ir iš kur jie kyla.
40. Įmonė turi atskleisti toliau nurodytą informaciją apie pagrindinius jos bendrosios strategijos elementus, kurie yra susiję su tvarumo klausimais arba turi jiems įtakos:
aprašymą, kuriame aprašoma:
svarbios siūlomų produktų ir (arba) paslaugų grupės, įskaitant pokyčius ataskaitiniu laikotarpiu (nauji / pašalinti produktai ir (arba) paslaugos);
svarbios aptarnaujamos rinkos ir (arba) klientų grupės, įskaitant pokyčius ataskaitiniu laikotarpiu (naujos / pašalintos rinkos ir (arba) klientų grupės);
samdomųjų darbuotojų skaičius pagal geografines vietoves ir
kai taikoma ir reikšminga, produktai ir paslaugos, kurie yra uždrausti tam tikrose rinkose;
į jos finansines ataskaitas įtrauktos bendros pajamų sumos suskirstymas pagal reikšmingus ETAS sektorius. Kai įmonė savo finansinėse ataskaitose teikia segmento ataskaitas, kaip reikalaujama 8-ajame TFAS „Veiklos segmentai“, ši sektoriaus pajamų informacija, kiek įmanoma, turi būti sutikrinta su pagal 8-ąjį TFAS teikiama informacija;
be 40 straipsnio b punkte nurodytų sektorių, papildomų reikšmingų ETAS sektorių, kuriuose įmonė vykdo reikšmingą veiklą, pavyzdžiui, įmonių tarpusavyje gaunamas pajamas lemiančią veiklą, arba kuriuose ji yra arba gali būti susijusi su reikšmingu poveikiu, sąrašas. Šių papildomų ETAS sektorių nustatymas turi derėti su būdu, kuriuo įmonė į juos atsižvelgė atlikdama savo reikšmingumo vertinimą, ir su būdu, kuriuo ji atskleidžia reikšmingą konkretaus sektoriaus informaciją;
kai taikoma, pareiškimas, kuriame kartu su susijusiomis pajamomis nurodoma, kad įmonė vykdo veiklą:
iškastinio kuro (anglių, naftos ir dujų) sektoriuje ( 16 ), t. y. gauna pajamų iš iškastinio kuro, apibrėžto Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1999 ( 17 ) 2 straipsnio 62 punkte, žvalgymo, kasybos, gavybos, gamybos, apdorojimo, saugojimo, perdirbimo ar platinimo, įskaitant transportavimą, saugojimą ir prekybą, pateikiant pajamų, gautų iš anglių, iš naftos ir iš dujų, išskaidymą, taip pat pajamų, gautų iš kriterijus atitinkančios taksonominės ekonominės veiklos, susijusios su iškastinėmis dujomis, išskaidymą, kaip reikalaujama pagal Komisijos deleguotojo reglamento 2021/2178 ( 18 ) 8 straipsnio 7 dalies a punktą;
cheminių medžiagų gamybos sektoriuje ( 19 ), t. y. jos veikla priskiriama Reglamento (EB) Nr. 1893/2006 I priedo 20.2 skyriui;
prieštaringai vertinamų ginklų ( 20 ) (priešpėstinių minų, kasetinių šaudmenų, cheminių ginklų ir biologinių ginklų) sektoriuje ir (arba)
tabako auginimo ir gamybos sektoriuje ( 21 );
su tvarumu susijusius tikslus pagal svarbias produktų ir paslaugų grupes, klientų kategorijas, geografines vietoves ir santykius su suinteresuotaisiais subjektais;
jos esamų svarbių produktų ir (arba) paslaugų, svarbių rinkų ir klientų grupių vertinimą pagal su tvarumu susijusius tikslus ir
kai tai aktualu tvarumo atskaitomybės tikslais, įmonės strategijos elementus, susijusius su tvarumo klausimais arba darančius jiems poveikį, įskaitant pagrindinius būsimus uždavinius, įgyvendintinus ypač svarbius sprendimus ar projektus.
41. Jeigu įmonė yra įsisteigusių ES valstybėje narėje, kuri leidžia taikyti informacijos atskleidimo išimtį, nurodytą Direktyvos 2013/34/EB ( 22 ) 18 straipsnio 1 dalies a punkte, ir įmonė ta išimtimi pasinaudojo, ji gali neskirstyti bendros pajamų sumos pagal svarbius ETAS sektorius, kaip reikalaujama 40 straipsnio b punkte. Tokiu atveju įmonė vis tiek turi atskleisti ETAS sektorių, kurie yra svarbūs įmonei, sąrašą.
42. Įmonė turi atskleisti savo verslo modelio ir vertės grandinės aprašymą, įskaitant:
jo įvedinius ir savo požiūrį į tų įvedinių rinkimą, plėtojimą ir išsaugojimą;
jo išvedinius ir rezultatus, susijusius su dabartine ir numatoma nauda klientams, investuotojams ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams, ir
pagrindines jos vertės grandinės pradinės ir galutinės grandžių ypatybes ir įmonės padėtį jos vertės grandinėje, įskaitant pagrindinių verslo subjektų (pvz., pagrindinių tiekėjų, klientų, platinimo kanalų ir galutinių naudotojų) ir jų ryšio su įmone aprašymą. Kai įmonė turi kelias vertės grandines, turi būti atskleidžiama informacija apie pagrindines vertės grandines.
SBM-2 atskleidimo reikalavimas „Suinteresuotųjų subjektų interesai ir nuomonės“
43. Įmonė turi atskleisti, kaip įmonės strategijoje ir verslo modelyje atsižvelgiama į jos suinteresuotųjų subjektų interesus ir nuomones.
44. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kaip įmonės strategijoje ir verslo modelyje atsižvelgiama į suinteresuotųjų subjektų interesus ir nuomones.
45. Įmonė turi atskleisti apibendrintą šių elementų aprašymą:
kaip įtraukiami suinteresuotieji subjektai, įskaitant
įmonės pagrindinius suinteresuotuosius subjektus;
ar jie yra įtraukiami ir kokių kategorijų suinteresuotieji subjektai yra įtraukiami;
kaip įtraukimas organizuojamas;
jo tikslą ir
kaip įmonė atsižvelgia į jo rezultatus;
kaip įmonė supranta savo pagrindinių suinteresuotųjų subjektų interesus ir nuomones, kai jie yra susiję su įmonės strategija ir verslo modeliu, jeigu jie buvo analizuoti per įmonės išsamaus patikrinimo procesą ir (arba) reikšmingumo vertinimo procesą (žr. šio standarto IRO-1 atskleidimo reikalavimą);
kai taikoma, savo strategijos ir (arba) verslo modelio pakeitimus, įskaitant:
kaip, siekdama atsižvelgti į savo suinteresuotųjų subjektų interesus ir nuomones, įmonė pakeitė arba numato pakeisti savo strategiją ir (arba) verslo modelį;
visus tolesnius veiksmus, kurie planuojami, nurodant, kada jie planuojami, ir
tai, ar šie veiksmai gali pakeisti santykius su suinteresuotaisiais subjektais ir jų nuomones, ir
tai, ar ir kaip administraciniai, valdymo ir priežiūros organai informuojami apie paveikiamų suinteresuotųjų subjektų nuomones ir interesus, susijusius su įmonės su tvarumu susijusiu poveikiu.
SBM-3 atskleidimo reikalavimas „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“
46. Įmonė turi atskleisti savo reikšmingą poveikį, rizikas bei galimybes ir jų sąveiką su savo strategija ir verslo modeliu.
47. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti reikšmingą poveikį, rizikas ir galimybes, nustatytus per įmonės reikšmingumo vertinimą, taip pat tai, kaip jie kyla iš įmonės strategijos ir verslo modelio ir lemią jų pritaikymą, įskaitant jos išteklių paskirstymą. Informaciją apie įmonės reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių valdymą privaloma atskleisti pagal teminius ETAS ir konkrečiam sektoriui taikomus standartus, kurie turi būti taikomi kartu su šiame standarte nustatytais minimaliais informacijos apie politiką, veiksmus ir uždavinius atskleidimo reikalavimais.
48. Įmonė turi atskleisti:
trumpą savo reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių, nustatytų per jos reikšmingumo vertinimą (žr. šio standarto IRO-1 atskleidimo reikalavimą) aprašymą, įskaitant aprašymą, nurodantį, kur jos verslo modelyje, jos pačios operacijose arba vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse šis reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės yra susitelkę;
esamo ir numatyto reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių poveikį jos verslo modeliui, vertės grandinei, strategijai ir sprendimų priėmimui ir kaip įmonė reagavo arba planuoja reaguoti į tą poveikį, įskaitant visus savo strategijos ar verslo modelio pakeitimus, kuriuos ji padarė arba planuoja padaryti vykdydama veiksmus, kuriais siekiama spręsti konkretaus reikšmingo poveikio ar rizikų klausimą arba pasinaudoti konkrečiomis reikšmingomis galimybėmis;
įmonės reikšmingo poveikio atveju –
kaip įmonės reikšmingas neigiamas ir teigiamas poveikis paveikia (arba galimo poveikio atveju, tikėtina, kad paveiks) žmones arba aplinką;
tai, ar ir kaip poveikis kyla iš įmonės strategijos ir verslo modelio arba yra su jais susijęs;
pagrįstai numatomą to poveikio laikotarpį ir
tai, ar įmonė yra susijusi su reikšmingu poveikiu per savo veiklą, ar dėl savo verslo santykių, aprašant atitinkamos veiklos arba verslo santykių pobūdį;
įmonės reikšmingų rizikų ir galimybių esamą finansinį poveikį įmonės finansinei būklei, finansiniams veiklos rezultatams ir pinigų srautams, taip pat reikšmingas rizikas ir galimybes, dėl kurių kyla didelė rizika, kad kitu metiniu ataskaitiniu laikotarpiu susijusiose finansinėse ataskaitose nurodytą turto ir įsipareigojimų balansines vertes teks reikšmingai pakoreguoti;
įmonės reikšmingų rizikų ir galimybių numatomą finansinį poveikį jos finansinei būklei, finansiniams veiklos rezultatams ir pinigų srautams trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais, įskaitant pagrįstai numatomą to poveikio laikotarpį. Tai turi apimti informaciją apie finansinės būklės, finansinių veiklos rezultatų ir pinigų srautų pokyčius trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais, kuriuos įmonė numato atsižvelgdama į savo rizikų ir galimybių valdymo strategiją, atsižvelgiant į:
jos investicijų ir perleidimo planus (pavyzdžiui, kapitalo sąnaudas, svarbius įsigijimus ir investicijų nutraukimą, bendrąsias įmones, verslo pertvarkymą, inovacijas, naujas verslo sritis ir turto nurašymą), įskaitant planus, dėl kurių įmonė nėra įsipareigojusi pagal sutartį, ir
jos planuojamus strategijos įgyvendinimo finansavimo šaltinius;
informaciją apie įmonės strategijos ir verslo modelio atsparumą, susijusį su jos gebėjimu spręsti reikšmingo poveikio ir rizikų klausimus ir pasinaudoti savo reikšmingomis galimybėmis. Įmonė turi atskleisti kokybinę ir, kai taikoma, kiekybinę atsparumo analizę, įskaitant tai, kaip analizė buvo atliekama ir kokie laikotarpiai, apibrėžti 1 ETAS (žr. 1 ETAS 6 skyrių „Laikotarpiai“ ) buvo taikyti. Teikdama kiekybinę informaciją, įmonė gali atskleisti pavienes sumas arba intervalus;
reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių pokyčius, palyginti su ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu, ir
to poveikio, rizikų ir galimybių, kuriems taikomi ETAS atskleidimo reikalavimai, nurodymą, atskiriant nuo poveikio, rizikų ir galimybių, kuriuos įmonė nurodė teikdama papildomą jai būdingą informaciją.
49. Įmonė gali atskleisti 46 straipsnyje reikalaujamą aprašomąją informaciją kartu su pagal atitinkamą teminį ETAS atskleidžiama informacija; tokiu atveju kartu su pagal šį 2 ETAS skyrių atskleidžiama informacija ji vis tiek turi pateikti savo reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių ataskaitą.
4. Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas
4.1. Informacijos apie reikšmingumo vertinimo procesą atskleidimas
50. Šiame skyriuje nustatomi atskleidimo reikalavimai, kuriais suteikiama galimybė suprasti:
reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo procesą ir
informaciją, kurią atlikusi reikšmingumo vertinimą įmonė įtraukė į savo tvarumo ataskaitą.
IRO-1 atskleidimo reikalavimas „Reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo proceso aprašymas“
51. Įmonė turi atskleisti savo procesą, kurį naudodama nustato savo poveikį, rizikas ir galimybes ir įvertina, kurie iš jų yra reikšmingi.
52. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti procesą, kurį naudodama įmonė nustato poveikį, rizikas ir galimybes ir įvertina jų reikšmingumą, laikomą pagrindu nustatant informaciją, atskleistiną jos tvarumo ataskaitoje (žr. 1 ETAS 3 skyrių ir susijusius taikymo reikalavimus, kuriuose, remiantis dvejopo reikšmingumo principu, nustatyti reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo reikalavimai ir principai).
53. Įmonė turi atskleisti šią informaciją:
apibūdintame procese taikytos metodikos ir prielaidų aprašymą;
proceso, naudojamo įmonės galimam ir faktiniam poveikiui žmonėms ir aplinkai (kaip nustatyta atlikus įmonės išsamaus patikrinimo procesą) nustatyti, įvertinti, teikti jam pirmenybę ir jį stebėti, apžvalgą, įskaitant paaiškinimą, ar ir kaip šiuo procesu:
daugiausia dėmesio skiriama konkrečiai veiklai, verslo santykiams, geografinėms vietovėms ar kitiems veiksniams, dėl kurių išauga neigiamo poveikio rizika;
atsižvelgiama į poveikį, susijusį su įmone per jos pačios operacijas arba dėl jos verslo santykių;
aprėpiamos konsultacijos su paveikiamais suinteresuotaisiais subjektais, siekiant suprasti, koks poveikis jiems gali būti padarytas, taip pat su išorės ekspertais;
teikiama pirmenybė neigiamam poveikiui, atsižvelgiant į jo santykinį stiprumą ir tikėtinumą (žr. 1 ETAS 3.4 skirsnį „Poveikio reikšmingumas“ ), ir atitinkamais atvejais teigiamam poveikiui, remiantis jo santykiniu mastu, aprėptimi ir tikėtinumu, ir nustatoma, kurie tvarumo klausimai yra reikšmingi atskaitomybės tikslais, įskaitant atitinkamus kiekybinius arba kokybinius slenksčius ir kitus taikomus kriterijus, kaip nustatyta 1 ETAS 3.4 skirsnyje „Poveikio reikšmingumas“;
proceso, naudojamo finansinį poveikį turinčioms arba galinčioms turėti rizikoms ir galimybėms nustatyti, įvertinti, teikti joms pirmenybę ir jas stebėti, apžvalgą. Atskleidžiamoje informacijoje nurodoma:
kaip įmonė atsižvelgė į savo poveikio ir priklausomybės sąsajas su rizikomis ir galimybėmis, kurių gali atsirasti dėl to poveikio ir priklausomybės;
►C1 kaip įmonė vertina nustatytų rizikų ir galimybių poveikio tikėtinumą, dydį ir pobūdį (pvz., kokybinius arba kiekybinius slenksčius ir kitus taikytus kriterijus, kaip nustatyta 1 ETAS 3.5 skirsnyje „Finansinis reikšmingumas“); ◄
kaip įmonė teikia pirmenybę su tvarumu susijusioms rizikoms, palyginti su kitų rūšių rizika, nurodant, kaip ji naudoja rizikos vertinimo priemones;
sprendimų priėmimo proceso ir susijusių vidaus kontrolės procedūrų aprašymas;
kokiu mastu ir kaip poveikio ir rizikų nustatymo, vertinimo ir valdymo procesas yra integruotas į įmonės bendrą rizikos valdymo procesą ir naudojamas įmonės bendram rizikos profiliui ir rizikos valdymo procesams įvertinti;
kokiu mastu ir kaip galimybių nustatymo, vertinimo ir valdymo procesas yra integruotas į bendrą įmonės valdymo procesą, kai taikytina;
naudojamų įvedinių parametrai (pavyzdžiui, duomenų šaltiniai, nagrinėjamų operacijų aprėptis ir prielaidų detalumas) ir
ar ir kaip procesas pasikeitė, palyginti su ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu, kai procesas buvo pakeistas paskutinį kartą, taip pat būsimos reikšmingumo vertinimo peržiūros datos.
IRO-2 atskleidimo reikalavimas „ETAS atskleidimo reikalavimai, įtraukti į įmonės tvarumo ataskaitą“
54. Įmonė turi pranešti apie atskleidimo reikalavimus, kurių laikėsi savo tvarumo ataskaitose.
55. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kurių atskleidimo reikalavimų laikytasi įmonės tvarumo ataskaitoje ir kurios temos buvo praleistos kaip nereikšmingos, atsižvelgus į reikšmingumo vertinimo rezultatus.
56. Įmonė turi įtraukti informacijos atskleidimo reikalavimų, kurių atsižvelgus į reikšmingumo vertinimo rezultatus (žr. 1 ETAS 3 skyrių) buvo laikomasi rengiant tvarumo ataskaitą, sąrašą, nurodydama tvarumo ataskaitos puslapių numerius ir (arba) dalis, kuriuose susijusi informacija atskleista. Tai gali būti pateikiama kaip turinio rodyklė. Įmonė taip pat turi įtraukti visų duomenų vienetų, kurių reikalaujama pagal kitus ES teisės aktus, nurodytus šio standarto B priedėlyje, lentelę, nurodydama, kurioje tvarumo ataskaitos vietoje juos galima rasti, taip pat įtraukdama tuos duomenų vienetus, kuriuos įmonė įvertino kaip nereikšmingus; tokiu atveju lentelėje pagal 1 ETAS 35 straipsnį įmonė turi nurodyti „nereikšminga“.
57. Jeigu įmonė padaro išvadą, kad klimato kaitos tema nėra reikšminga, todėl praleidžia visus E1 ETAS „Klimato kaita“ atskleidimo reikalavimus, ji turi atskleisti detalų klimato kaitai skirto reikšmingumo vertinimo išvadų paaiškinimą (žr. 2 ETAS IRO-2 „ETAS atskleidimo reikalavimai, įtraukti į įmonės tvarumo ataskaitą“), įskaitant sąlygų, dėl kurių įmonė ateityje galėtų padaryti išvadą, kad klimato kaita yra reikšminga, perspektyvinę analizę.
58. Jeigu įmonė padaro išvadą, kad kita tema (išskyrus klimato kaitą) nėra reikšminga, todėl praleidžia visus atitinkamo teminio ETAS atskleidimo reikalavimus, ji gali trumpai paaiškinti savo atlikto tos temos reikšmingumo vertinimo išvadas.
59. Įmonė turi pateikti paaiškinimą, kaip ji nustatė atskleistiną reikšmingą informaciją, susijusią su poveikiu, rizikomis ir galimybėmis, kuriuos ji įvertino kaip reikšmingus, įskaitant slenksčių naudojimą ir (arba) tai, kaip ji įgyvendino 1 ETAS 3.2 skirsnyje „Reikšmingi klausimai ir informacijos reikšmingumas“ nustatytus kriterijus.
4.2 Minimalūs atskleidimo reikalavimai, taikomi informacijai apie politiką ir veiksmus
60. Šiame skirsnyje išdėstomi minimalūs atskleidimo reikalavimai, kuriuos įmonė turi įtraukti atskleisdama informaciją apie savo politiką ir veiksmus, kuriais siekiama užkirsti kelią faktiniam arba galimam reikšmingam poveikiui, ji sušvelninti ir ištaisyti, valdyti reikšmingas rizikas ir (arba) pasinaudoti reikšmingomis galimybėmis (kartu tai vadinama reikšmingų tvarumo klausimų valdymu). Šie reikalavimai turi būti taikomi kartu su atskleidimo reikalavimais, įskaitant taikymo reikalavimus, pateiktus atitinkamame teminiame ir konkrečiam sektoriui taikomame ETAS. Jie taip pat turi būti taikomi, kai įmonė rengia atskleidžiamą jai būdingą informaciją.
61. Atitinkama informacija turi būti atskleista kartu su informacija, kurią privaloma atskleisti pagal atitinkamą ETAS. Kai keli tarpusavyje susiję tvarumo klausimai sprendžiami viena politika ar tais pačiais veiksmais, įmonė reikalaujamą informaciją gali atskleisti teikdama informaciją pagal vieną teminį ETAS ir pateikdama kryžminę nuorodą į ją savo pagal kitą teminį ETAS teikiamoje informacijoje.
62. Jeigu įmonė negali atskleisti informacijos apie politiką ir veiksmus, kurios reikalaujama pagal atitinkamą ETAS, nes dėl konkretaus atitinkamo tvarumo klausimo nėra priėmusi politikos ir (arba) veiksmų, ji turi šį faktą atskleisti ir nurodyti priežastis, kodėl politikos ir (arba) veiksmų nėra priėmusi. Įmonė gali atskleisti laikotarpį, per kurį ji siekia juos priimti.
Minimalus atskleidimo reikalavimas „Politikos MDR-P. Priimta reikšmingų tvarumo klausimų valdymo politika“
63. Įmonė turi taikyti šioje nuostatoje nustatytus minimalius atskleidimo reikalavimus, kai atskleidžia savo politiką, kurios laikosi dėl kiekvieno tvarumo klausimo, kuris nustatytas kaip reikšmingas.
64. Šio minimalaus atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti įmonės taikomą politiką, kuria siekiama užkirsti kelią faktiniam ir galimam poveikiui, jį sušvelninti ir ištaisyti, valdyti rizikas ir pasinaudoti galimybėmis.
65. Įmonė turi atskleisti informaciją apie politiką, priimtą siekiant valdyti reikšmingus tvarumo klausimus. Atskleidžiama informacija apima:
pagrindinio politikos turinio, įskaitant jos bendruosius tikslus ir su kuriuo reikšmingu poveikiu, rizikomis ar galimybėmis politika ji yra susijusi, taip pat stebėsenos proceso aprašymą;
politikos taikymo srities arba jos taikymo išimčių, susijusių su veikla, vertės grandinės pradine ir (arba) galutine grandimis, geografinėmis vietovėmis ir, jei aktualu, paveikiamomis suinteresuotųjų subjektų grupėmis, aprašymą;
aukščiausią lygmenį įmonėje, atsakingą už politikos įgyvendinimą;
jei aktualu, nuorodą į trečiosios šalies standartus ar iniciatyvas, kurių įmonė įsipareigoja laikytis įgyvendindama politiką;
jei aktualu, pagrindinių suinteresuotųjų subjektų interesų vertinimo nustatant politiką aprašymą ir
jei aktualu, tai, ar ir kaip įmonė sudaro galimybę su politika susipažinti suinteresuotiesiems subjektams, kurie gali būti paveikiami, ir suinteresuotiesiems subjektams, kurie turi padėti ją įgyvendinti.
Minimalus atskleidimo reikalavimas „Veiksmų MDR-A. Su reikšmingais tvarumo klausimais susiję veiksmai ir ištekliai“
66. Įmonė šioje nuostatoje nustatytus atskleidžiamos informacijos turinio reikalavimus turi taikyti, kai aprašo veiksmus, kuriais ji valdo kiekvieną reikšmingą tvarumo klausimą, įskaitant veiksmų planus ir skirtus ir (arba) planuojamus išteklius.
67. Šio minimalaus atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti pagrindinius veiksmus, kurių imtasi ir (arba) planuojama imtis siekiant užkirsti kelią faktiniam ir galimam poveikiui, jį sušvelninti ir ištaisyti, valdyti rizikas ir pasinaudoti galimybėmis ir, kai taikoma, pasiekti susijusios politikos tikslus ir įgyvendinti uždavinius .
68. Kai tam, kad būtų pasiekti įgyvendinamos politikos tikslai, reikia veiksmų arba išsamaus veiksmų plano, taip pat kai veiksmai įgyvendinami netaikant konkrečios politikos, įmonė turi atskleisti šią informaciją:
pagrindinių veiksmų, kurių imtasi ataskaitiniais metais ir kurie planuojami ateityje, sąrašą, numatomus jų rezultatus ir atitinkamais atvejais tai, kaip jų įgyvendinimas padeda siekti politikos tikslų ir įgyvendinti uždavinius;
pagrindinių veiksmų taikymo srities (t. y. jų aprėpties, susijusios su veikla, vertės grandinės pradine ir (arba) galutine grandimis, geografinėmis vietovėmis ir, jei taikoma, paveikiamomis suinteresuotųjų subjektų grupėmis) aprašymą;
laikotarpius, per kuriuos įmonė ketina užbaigti kiekvieną pagrindinį veiksmą;
jei taikoma, pagrindinius veiksmus, kurių imtasi (taip pat rezultatus) siekiant numatyti ištaisyti padėtį, į kurią pateko nukentėjusieji nuo faktinio reikšmingo poveikio, bendradarbiauti su jais arba juos remti tą padėtį ištaisant;
jei taikoma, kiekybinę ir kokybinę informaciją apie ankstesniais ataskaitiniais laikotarpiais atskleistą veiksmų ar veiksmų planų įgyvendinimo pažangą.
69. Jei veiksmų planui įgyvendinti reikia didelių veiklos sąnaudų ir (arba) kapitalo sąnaudų, įmonė turi:
aprašyti veiksmų planui skirtų einamųjų ir būsimų finansinių ir kitų išteklių rūšį, įskaitant, jei taikoma, tvarių finansinių priemonių, pavyzdžiui, žaliųjų obligacijų, socialinių obligacijų ir žaliųjų paskolų, atitinkamas sąlygas, aplinkosauginius ir socialinius tikslus ir tai, ar gebėjimas įgyvendinti veiksmus arba veiksmų planą priklauso nuo konkrečių išankstinių sąlygų, pvz., suteiktos finansinės paramos arba viešosios politikos ir rinkos pokyčių;
nurodyti einamųjų finansinių išteklių sumą ir paaiškinti, kaip tie ištekliai susiję su svarbiausiomis finansinėse ataskaitose nurodytomis sumomis, ir
nurodyti būsimų finansinių išteklių sumą.
5. Rodikliai ir uždaviniai
70. Šiame skyriuje išdėstomi minimalūs atskleidimo reikalavimai, kurie turi būti įtraukiami, kai įmonė atskleidžia informaciją apie savo rodiklius ir uždavinius, susijusius su kiekvienu reikšmingu tvarumo klausimu. Jie turi būti taikomi kartu su atskleidimo reikalavimais, įskaitant taikymo reikalavimus, pateiktus atitinkamuose teminiuose ETAS. Jie taip pat turi būti taikomi, kai įmonė rengia atskleidžiamą jai būdingą informaciją.
71. Atitinkama informacija turi būti atskleista kartu su informacija, kurią privaloma atskleisti pagal teminį ETAS.
72. Jeigu informacijos apie uždavinius, kurios reikalaujama pagal atitinkamą teminį ETAS, įmonė atskleisti negali, nes nėra išsikėlusi uždavinių atitinkamo konkretaus tvarumo klausimo atžvilgiu, ji turi šį faktą atskleisti ir nurodyti priežastis, kodėl uždavinių neišsikėlė. Įmonė gali atskleisti laikotarpį, per kurį ji siekia juos priimti.
Minimalus atskleidimo reikalavimas „Rodiklių MDR-M. Su reikšmingais tvarumo klausimais susiję rodikliai“
73. Įmonė turi taikyti šioje nuostatoje nustatytus atskleidžiamos informacijos turinio reikalavimus, kai atskleidžia rodiklius, kuriuos ji yra nustačiusi kiekvienam reikšmingam tvarumo klausimui.
74. Šio minimalaus atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti rodiklius, kuriuos įmonė taiko siekdama stebėti savo veiksmų, kuriais siekiama valdyti reikšmingus tvarumo klausimus, veiksmingumą.
75. Įmonė turi atskleisti visus veiklos rezultatams ir veiksmingumui vertinti naudojamus rodiklius, susijusius su reikšmingu poveikiu, rizika ar galimybe.
76. Rodikliai turi apimti ETAS apibrėžtus rodiklius ir konkrečiam subjektui būdingus rodiklius, nesvarbu, ar jie gauti iš kitų šaltinių, ar parengti pačios įmonės.
77. Dėl kiekvieno rodiklio įmonė turi:
atskleisti rodikliui naudotą metodiką ir reikšmingas prielaidas, įskaitant naudotos metodikos apribojimus;
atskleisti, ar rodiklio matmenis patvirtino išorės įstaiga, kuri nėra užtikrinimo paslaugų teikėjas, ir, jei taip, kokia tai įstaiga;
pažymėti ir apibrėžti rodiklį, naudodama prasmingus, aiškius ir tikslius pavadinimus bei aprašymus;
kai nurodytas matavimo vienetas yra valiuta, naudoti finansinėse ataskaitose nurodomą valiutą.
Minimalus atskleidimo reikalavimas „Uždavinių MDR-T. Politikos ir veiksmų veiksmingumo stebėjimas pagal uždavinius“
78. Įmonė turi taikyti šioje nuostatoje nustatytus atskleidžiamos informacijos turinio reikalavimus, kai atskleidžia informaciją apie uždavinius, kuriuos nustatė dėl kiekvieno reikšmingo tvarumo klausimo.
79. Šio minimalaus atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę apie kiekvieną reikšmingą tvarumo klausimą suprasti:
ar ir kaip įmonė stebi savo veiksmų, kuriais siekiama valdyti reikšmingą poveikį, rizikas ir galimybes, veiksmingumą, įskaitant rodiklius, kuriuos ji tam naudoja;
išmatuojamus per nustatytą laiką įgyvendinamus į rezultatus orientuotus uždavinius, kuriuos įmonė nustatė, kad pasiektų politikos tikslus, apibrėžtus pagal tikėtinus rezultatus žmonėms, aplinkai arba įmonei ir susijusius su reikšmingu poveikiu, rizikomis ir galimybėmis;
bendrą pažangą, padarytą siekiant nustatytų uždavinių bėgant laikui;
jeigu išmatuojamų per tam tikrą laiką įgyvendinamų į rezultatus orientuotų uždavinių įmonė neišsikėlė – tai, ar ir kaip ji vis dėlto stebi savo veiksmų, kuriais siekiama valdyti reikšmingą poveikį, rizikas ir galimybes, veiksmingumą, ir matuoja pažangą, padarytą siekiant savo politikos tikslų, ir
tai, ar ir kaip suinteresuotieji subjektai dalyvavo nustatant uždavinius dėl kiekvieno reikšmingo tvarumo klausimo.
80. Įmonė turi atskleisti išmatuojamus, į rezultatus orientuotus per tam tikrą laiką įgyvendinamus uždavinius dėl reikšmingų tvarumo klausimų, kuriuos ji išsikėlė pažangai vertinti. Atskleidžiamoje informacijoje apie kiekvieną uždavinį nurodoma:
uždavinio sąsajos su politikos tikslais aprašymas;
nustatytas pasiektinas uždavinio įgyvendinimo lygis, įskaitant, kai taikoma, tai, ar uždavinys yra absoliutus, ar santykinis ir kokiu vienetu jis matuojamas;
uždavinio aprėptis, apimanti įmonės veiklą ir (arba) jos vertės grandinės pradinę ir (arba) galutinę grandis, jei taikoma, ir geografines ribas;
pradinė reikšmė ir baziniai metai, nuo kurių matuojama pažanga;
laikotarpis, kuriuo įgyvendintinas uždavinys, ir, jei taikoma, visos tarpinės reikšmės arba tarpiniai uždaviniai;
uždaviniams nustatyti naudotos metodikos ir reikšmingos prielaidos, įskaitant, kai taikoma, pasirinktą scenarijų, duomenų šaltinius, derėjimą su nacionalinės, ES ar tarptautinės politikos tikslais ir tai, kaip nustatant uždavinius atsižvelgiama į platesnį darnaus vystymosi kontekstą ir (arba) vietos, kurioje pasireiškia poveikis, situaciją;
ar įmonės uždaviniai, susiję su aplinkosauginiais klausimais, yra pagrįsti įtikinamais moksliniais įrodymais;
ar ir kaip suinteresuotieji subjektai dalyvavo nustatant uždavinius dėl kiekvieno reikšmingo tvarumo klausimo;
bet kokie per tam tikrą laikotarpį nustatytų uždavinių ir atitinkamų rodiklių arba pagrindinių matavimo metodikų, reikšmingų prielaidų, apribojimų, duomenų šaltinių ir duomenų rinkimo procesų pakeitimai. Tai apima tų pakeitimų pagrindimo ir jų poveikio palyginamumui paaiškinimą (žr. šio standarto BP-2 atskleidimo reikalavimą „Su ypatingomis aplinkybėmis susijusios informacijos atskleidimas“) ir
veiklos rezultatus įgyvendinant atskleistus uždavinius, įskaitant informaciją apie tai, kaip uždavinys yra stebimas ir peržiūrimas ir kokie rodikliai naudoti, taip pat ar pažanga atitinka tai, kas buvo iš pradžių planuota, ir įmonės veiklos rezultatų įgyvendinant uždavinį tendencijų arba svarbių pokyčių analizę.
81. Jeigu įmonė jokių išmatuojamų į rezultatus orientuotų uždavinių nenustatė:
ji gali atskleisti, ar tokie uždaviniai bus nustatyti, ir jų nustatymo terminą arba priežastis, dėl kurių įmonė tokių uždavinių nustatyti neplanuoja;
ji turi atskleisti, ar ji vis tiek stebi savo politikos ir veiksmų, susijusių su reikšmingu su tvarumu susijusiu poveikiu, rizika ir galimybe, veiksmingumą ir jei taip:
visus procesus, kuriuos naudodama ji tai daro;
nustatytą siektino užmojo lygį ir visus kokybinius ar kiekybinius rodiklius, kuriuos naudoja pažangai vertinti, įskaitant bazinį laikotarpį, nuo kurio matuojama pažanga.
A priedėlis
Taikymo reikalavimai
Šis priedėlis yra neatskiriama 2 ETAS dalis ir turi tokią pačią galią kaip kitos standarto dalys.
1. Ataskaitos rengimo pagrindas
BP-1 atskleidimo reikalavimas „Bendras tvarumo ataskaitų rengimo pagrindas“
TR 1. Aprašydama, kokiu mastu tvarumo ataskaita aprėpia įmonės vertės grandinės pradinę ir galutinę grandis (žr. 1 ETAS 5.1 skirsnį „Ataskaitas teikianti įmonė ir vertės grandinė“ ), įmonė gali atskirti:
kokiu mastu jos poveikio, rizikų ir galimybių reikšmingumo vertinimas apima jos vertės grandinės pradinę ir (arba) galutinę grandis;
kokiu mastu jos politika, veiksmai ir uždaviniai apima jos vertės grandinę ir
kokiu mastu vertės grandinės pradinės ir (arba) galutinės grandžių duomenis ji įtraukia į atskleidžiamą informaciją apie rodiklius.
BP-2 atskleidimo reikalavimas „Su ypatingomis aplinkybėmis susijusios informacijos atskleidimas“
TR 2. Įmonė gali atskleisti, ar ji naudojasi kokiais nors Europos standartizacijos sistemos patvirtintais Europos standartais (ISO / IEC arba CEN / CENELEC standartais), taip pat kokiu mastu išorės užtikrinimo paslaugų teikėjas patikrino tvarumo atskaitomybės tikslais naudojamus duomenis ir procesus ir patvirtino, kad jie atitinka atitinkamą ISO / IEC arba CEN / CENELEC standartą.
2. Valdymas
GOV-1 atskleidimo reikalavimas „Administracinių, valdymo ir priežiūros organų vaidmuo“
TR 3. Aprašydama administracinių, valdymo ir priežiūros organų vaidmenį ir atsakomybę, susijusius su tvarumo klausimais, įmonė gali nurodyti:
tvarumo aspektus, kurių priežiūra vykdoma, susijusius su aplinkosauginiais, socialiniais ir valdymo klausimais, kurie gali kilti įmonei, įskaitant:
visus įmonės strategijos ir verslo modelio su tvarumu susijusių aspektų vertinimus ir pakeitimus;
reikšmingų rizikų, galimybių ir poveikio nustatymą ir vertinimą;
susijusią politiką ir uždavinius, veiksmų planus ir skirtus išteklius ir
informacijos apie tvarumą teikimą;
formą, kuria vykdoma kiekvieno iš pirmiau nurodytų aspektų priežiūra, t. y. informuojant, konsultuojantis ar priimant sprendimus, ir
būdą, kuriuo tokia priežiūra organizuojama ir įforminama, t. y. procesus, kuriais administraciniai, valdymo ir priežiūros organai sprendžia su šiais tvarumo aspektais susijusius klausimus.
TR 4. Aprašant, kaip įmonė organizuoja valdymą tvarumo klausimų požiūriu, sudėtingos valdymo struktūros aprašymas gali būti papildytas ją pateikiant diagramoje.
TR 5. Administracinių, valdymo ir priežiūros organų ekspertinių žinių lygio arba galimybės naudotis ekspertinėmis žiniomis aprašymas gali būti pagrįstas nurodant organų sudėtį, įskaitant narius, kurių ekspertinėmis žiniomis šie organai kliaujasi prižiūrėdami tvarumo klausimus, ir kaip jie, kaip organas, tas ekspertines žinias pritraukia. Aprašyme įmonė turi apsvarstyti, kaip ekspertinės žinios ir įgūdžiai yra susiję su įmonės reikšmingu poveikiu, rizikomis ir galimybėmis, ir ar organai ir (arba) jų nariai gali naudotis kitais ekspertinių žinių šaltiniais, pavyzdžiui, konkrečiais ekspertais ir mokymo bei kitomis švietimo iniciatyvomis, kad galėtų atnaujinti ir plėsti su tvarumu susijusias ekspertines žinias šiuose organuose.
GOV-2 atskleidimo reikalavimas „Įmonės administraciniams, valdymo ir priežiūros organams teikiama informacija ir jų sprendžiami tvarumo klausimai“
TR 6. Priklausomai nuo įmonės struktūros, administraciniai, valdymo ir priežiūros organai gali daugiausia dėmesio skirti bendriems uždaviniams, o vadovybė – detalesniems uždaviniams. Šiuo atveju įmonė gali atskleisti, kaip valdymo organai užtikrina, kad būtų įdiegtas tinkamas veiklos rezultatų stebėsenos mechanizmas.
GOV-3 atskleidimo reikalavimas „Su tvarumu susijusių veiklos rezultatų integravimas į paskatų sistemas“
TR 7. Biržinių įmonių atveju šis atskleidimo reikalavimas turėtų atitikti Direktyvos 2007/36/EB dėl naudojimosi tam tikromis akcininkų teisėmis bendrovėse, kurių akcijos įtrauktos į prekybą reguliuojamoje rinkoje, 9a ir 9b straipsniuose nurodytą atlyginimų ataskaitą. Pagal 1 ETAS 119, 120 ir 122 straipsnių nuostatas, biržinė įmonė gali pateikti nuorodą į savo atlyginimų ataskaitą.
GOV-4 atskleidimo reikalavimas „Pareiškimas dėl išsamaus patikrinimo“
TR 8. 30 straipsnyje reikalaujamas aprašas gali būti pateiktas kaip lentelė, kurioje pagrindiniai su poveikiu žmonėms ir aplinkai susiję išsamaus patikrinimo elementai būtų kryžminėmis nuorodomis susieti su atitinkama įmonės tvarumo ataskaitoje atskleidžiama informacija, kaip išdėstyta toliau.
TR 9. Įmonė toliau pateiktoje lentelėje gali pridėti papildomų skilčių, kad būtų aiškiai nurodyta ta atskleidžiama informacija, kuri yra susijusi su poveikiu žmonėms ir (arba) aplinkai, kadangi kai kuriais atvejais informacija apie tą patį išsamaus patikrinimo etapą atskleidžiant informaciją gali būti pateikta kelis kartus.
TR 10. Pagrindinės tarptautinėse teisinėse priemonėse – JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniuose principuose ir EBPO rekomendacijose daugiašalėms įmonėms – pateikiamos nuorodos į pagrindinius išsamaus patikrinimo proceso elementus išvardytos 1 ETAS 4 skyriuje.
PAGRINDINIAI IŠSAMAUS PATIKRINIMO ELEMENTAI |
TVARUMO ATASKAITOS DALYS |
a) Išsamaus patikrinimo įtraukimas į valdymą, strategiją ir verslo modelį |
|
b) Paveikiamų suinteresuotųjų subjektų įtraukimas į visus pagrindinius išsamaus patikrinimo etapus |
|
c) Neigiamo poveikio nustatymas ir vertinimas |
|
d) Veiksmų siekiant spręsti šio neigiamo poveikio klausimus vykdymas |
|
e) Šių pastangų veiksmingumo stebėjimas ir komunikavimas |
|
GOV-5 atskleidimo reikalavimas „Tvarumo atskaitomybės rizikos valdymas ir vidaus kontrolė“
TR 11. Šis atskleidimo reikalavimas skirtas vien informacijos apie tvarumą teikimo proceso vidaus kontrolės procesams. Įmonė gali atsižvelgti į rizikas, susijusias, pavyzdžiui, su duomenų išsamumu ir vientisumu, vertinimo rezultatų tikslumu, vertės grandinės pradinės ir (arba) galutinės grandžių duomenų prieinamumu ir galimybės gauti informaciją momentu.
3. Strategija
SBM–1 atskleidimo reikalavimas „Strategija, verslo modelis ir vertės grandinė“
TR 12. Teikdama informaciją apie sektorius, kurios reikalaujama 40 straipsnyje, įmonė savo reikšmingą veiklą pagal turi susieti su ETAS sektoriais. Jei subsektoriaus kodo nėra, nurodoma „kita“.
TR 13. Atskleidžiant informaciją, kurios reikalaujama pagal 40 straipsnį, siūlomų produktų ir (arba) paslaugų grupė, aptarnaujamų rinkų ir (arba) klientų grupė, arba ETAS sektorius yra svarbūs įmonei, jeigu jie atitinka vieną arba abu šiuos kriterijus:
atitinka daugiau nei 10 proc. įmonės pajamų;
yra susiję su reikšmingu įmonės faktiniu poveikiu ar reikšmingu galimu neigiamu poveikiu.
TR 14. Rengdama atskleidžiamą informaciją, susijusią su savo verslo modeliu ir vertės grandine, įmonė turi atsižvelgti į:
savo pagrindinę veiklą, išteklius, platinimo kanalus ir klientų segmentus;
savo pagrindinius verslo santykius ir jų pagrindines ypatybes, įskaitant santykius su klientais ir tiekėjais;
jei taikoma, savo verslo segmentų sąnaudų struktūrą ir pajamas, nurodytas finansinėje ataskaitoje pagal 8-ojo TFAS atskleidimo reikalavimus;
galimą poveikį, rizikas ir galimybes jos reikšmingame sektoriuje (-iuose) ir jų galimą ryšį su jos pačios verslo modeliu ar vertės grandine.
TR 15. Kad galėtų suprasti, kokiu mastu atskleidžiama informacija apima vertės grandinės pradinės ir (arba) galutinės grandžių informaciją, įmonės tvarumo ataskaitų vartotojams gali būti ypač svarbi kontekstinė informacija. Pagrindinių vertės grandinės pradinės ir (arba) galutinės grandžių ypatybių aprašymas ir, kai taikoma, pagrindinių vertės grandinių identifikavimas turėtų padėti suprasti, kaip įmonė taiko 1 ETAS 5 skyriaus reikalavimus, taip pat įmonės pagal 1 ETAS 3 skyrių atliekamą reikšmingumo vertinimą. Aprašyme gali būti pateikta vertės grandinės pradinės ir (arba) galutinės grandžių subjektų pagrindinių ypatybių aukšto lygio apžvalga, nurodant jų santykinį indėlį į įmonės veiklos rezultatus bei būklę ir paaiškinant, kaip jie prisideda prie įmonės vertės kūrimo.
SBM-2 atskleidimo reikalavimas „Suinteresuotųjų subjektų interesai ir nuomonės“
TR 16. Suinteresuotųjų subjektų nuomonės ir interesai, išreiškiami, kai įmonė į savo išsamaus patikrinimo procesą (-us) įtraukia suinteresuotuosius subjektus, gali būti svarbūs vienam ar keliems jos strategijos ar verslo modelio aspektams. Todėl jie gali paveikti įmonės sprendimus dėl strategijos ar verslo modelio būsimos krypties.
SBM-3 atskleidimo reikalavimas „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“
TR 17. Aprašydama, kur jos vertės grandinės pradinėje ir (arba) galutinėje grandyse sutelktas reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės, įmonė turi atsižvelgti į geografines vietoves, objektus ar turto rūšis, įvedinius, išvedinius ir platinimo kanalus.
TR 18. Informacija gali būti atskleidžiama apie pavienį poveikį, riziką ar galimybę arba agreguojant ją pagal reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių grupes, kai tai suteikia aktualesnės informacijos ir neužgožia reikšmingos informacijos.
4. Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas
IRO-2 atskleidimo reikalavimas „ETAS atskleidimo reikalavimai, įtraukti į įmonės tvarumo ataskaitą“
TR 19. Nepaisant 1 ETAS 8 skyriuje Tvarumo ataskaitos struktūra nustatyto informacijos apie tvarumo klausimus pateikimo pagrindo, bendrosios informacijos dalyje arba kitose, įmonės manymu, tinkamose tvarumo ataskaitos dalyse įmonė gali atskleisti informacijos atskleidimo reikalavimų, kurių buvo laikomasi rengiant tvarumo ataskaitą (žr. 54 straipsnį), sąrašą. Įmonė gali naudoti turinio rodyklę, t. y. į tvarumo ataskaitą įtrauktų informacijos atskleidimo reikalavimų lentelę, kurioje nurodoma jų vieta ataskaitoje (puslapis / dalys).
Minimalus atskleidimo reikalavimas „Politikos MDR-P. Priimta reikšmingų tvarumo klausimų valdymo politika“
TR 20. Dėl poveikio žmonėms ir aplinkai, rizikų ir galimybių tarpusavio priklausomybės, viena politika gali būti taikoma keliems reikšmingiems tvarumo klausimams, įskaitant klausimus, kurie nagrinėjami daugiau nei viename teminiame ETAS. Pavyzdžiui, jei viena politika apima ir aplinkosaugos, ir socialinį klausimą, įmonė informaciją apie šią politiką gali pateikti aplinkai skirtame savo tvarumo ataskaitos skirsnyje. Tokiu atveju į socialiniams klausimams skirtą skirsnį ji turėtų įtraukti kryžminę nuorodą į aplinkos skirsnį, kuriame pateikiama informacija apie tą politiką. Lygiai taip pat informaciją apie politiką galima pateikti socialiniams klausimams skirtame skirsnyje, pateikiant kryžminę nuorodą į ją aplinkos skirsnyje.
TR 21. Politikos taikymo srities aprašyme gali būti paaiškinta, su kuria veikla ir (arba) pačios įmonės operacijų ar vertės grandinės pradinės ir galutinės grandžių segmentais ji yra susijusi. Aprašyme taip pat gali būti paaiškintos papildomos ribos, susijusios su konkrečia tema arba įmonės aplinkybėmis, kurios gali apimti geografines vietoves, gyvavimo ciklus ir kt. Tam tikrais atvejais, pavyzdžiui, jei politika neapima visos vertės grandinės, įmonė gali pateikti aiškią informaciją apie politikos taikymo vertės grandinei mastą.
Minimalus atskleidimo reikalavimas „Veiksmų MDR-A. Su reikšmingais tvarumo klausimais susiję veiksmai ir ištekliai“
TR 22. Pagrindiniai veiksmai, susiję su šiuo minimaliu atskleidimo reikalavimu, yra tie veiksmai, kuriais reikšmingai prisidedama siekiant įmonės tikslų sprendžiant reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių klausimus. Kad būtų lengviau suprasti informaciją, pagrindiniai veiksmai gali būti agreguojami, kai tinkama.
TR 23. Informacija apie išteklių paskirstymą gali būti pateikiama lentelėje ir suskirstyta pagal kapitalo sąnaudas ir veiklos sąnaudas, taip pat pagal atitinkamus laikotarpius, ir pagal einamaisiais ataskaitiniais metais naudojamus išteklius ir planuojamą išteklių paskirstymą konkrečiais laikotarpiais.
5. Rodikliai ir uždaviniai
Minimalus atskleidimo reikalavimas „Uždavinių MDR-T. Politikos ir veiksmų veiksmingumo stebėjimas pagal uždavinius“
TR 24. Atskleisdama su poveikio aplinkai prevencija arba švelninimu susijusius uždavinius įmonė pirmenybę turi teikti uždaviniams, susijusiems su absoliučiuoju (o ne santykiniu) poveikio mažinimu. Kai uždaviniai yra skirti socialinio poveikio prevencijai ar švelninimui, jie gali būti patikslinami nurodant poveikį žmogaus teisėms ir gerovei arba nurodant teigiamus rezultatus paveikiamiems suinteresuotiesiems subjektams.
TR 25. Informacija apie pažangą, padarytą įgyvendinat uždavinius, gali būti pateikiama išsamioje lentelėje, įtraukiant informaciją apie pradinę reikšmę ir siektiną reikšmę, tarpines reikšmes ir ankstesniais ataskaitiniais laikotarpiais pasiektus veiklos rezultatus.
TR 26. Jeigu išmatuojamo uždavinio nėra nustatyta, aprašydama pažangą, padarytą siekiant politikos tikslų, įmonė gali nurodyti pradinę reikšmę, pagal kurią vertinama pažanga. Pavyzdžiui, įmonė gali įvertinti, kiek procentais padidėjo teisingo darbo užmokesčio ribos nesiekiantis darbo užmokestis, arba savo santykių su vietos bendruomenėmis kokybę gali įvertinti pagal tai, kokia dalis bendruomenių iškeltų problemų buvo išspręstos jų naudai. Pradinė reikšmė ir pažangos vertinimas turi būti susiję su poveikiu, rizikomis ir galimybėmis, kuriais grindžiamas įgyvendinant politiką sprendžiamo klausimo reikšmingumas.
B priedėlis
Horizontaliųjų standartų ir teminių standartų duomenų vienetų, kurių reikalaujama pagal kitus ES teisės aktus, sąrašas
Šis priedėlis yra neatskiriama 2 ETAS dalis. Toliau pateikiamoje lentelėje nurodyti 2 ETAS ir teminių ETAS duomenų vienetai, kurių reikalaujama pagal kitus ES teisės aktus.
Atskleidimo reikalavimas ir susijęs duomenų vienetas |
Nuoroda į TFIAR (1) |
Nuoroda į 3 ramstį (2) |
Nuoroda į Lyginamųjų indeksų reglamentą (3) |
Nuoroda į ES klimato teisės aktą (4) |
2 ETAS GOV-1 Lyčių pusiausvyra valdyboje 21 straipsnio d punktas |
1 priedo 1 lentelės 13 rodiklis |
|
Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2020/1816 (5) II priedas |
|
2 ETAS GOV-1 Nepriklausomų valdybos narių dalis procentais 21 straipsnio e punktas |
|
|
Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2020/1816 II priedas |
|
2 ETAS GOV-4 Pareiškimas dėl išsamaus patikrinimo 30 straipsnis |
1 priedo 3 lentelės 10 rodiklis |
|
|
|
2 ETAS SBM-1 Dalyvavimas veikloje, susijusioje su iškastiniu kuru 40 straipsnio d punkto i papunktis |
1 priedo 1 lentelės 4 rodiklis |
Reglamento (ES) Nr. 575/2013 449a straipsnis; Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/2453 (6) 1 lentelė: Kokybinė informacija apie aplinkosauginę riziką ir 2 lentelė: Kokybinė informacija apie socialinę riziką |
Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2020/1816 II priedas |
|
2 ETAS SBM-1 Dalyvavimas veikloje, susijusioje su cheminių medžiagų gamyba 40 straipsnio d punkto ii papunktis |
1 priedo 2 lentelės 9 rodiklis |
|
Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2020/1816 II priedas |
|
2 ETAS SBM-1 Dalyvavimas veikloje, susijusioje su prieštaringai vertinamais ginklais 40 straipsnio d punkto iii papunktis |
1 priedo 1 lentelės 14 rodiklis |
|
Deleguotojo reglamento (ES) 2020/1818 (7) 12 straipsnio 1 dalis, Deleguotojo reglamento (ES) 2020/1816 II priedas |
|
2 ETAS SBM-1 Dalyvavimas veikloje, susijusioje su tabako gamyba ir auginimu 40 straipsnio d punkto iv papunktis |
|
|
Deleguotojo reglamento (ES) 2020/1818 12 straipsnio 1 dalis, Deleguotojo reglamento (ES) 2020/1816 II priedas |
|
E1-1 ETAS Perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos iki 2050 m. planas 14 straipsnis |
|
|
|
Reglamento (ES) 2021/1119 2 straipsnio 1 dalis |
E1-1 ETAS Įmonės, kurioms netaikomi su Paryžiaus susitarimu suderinti lyginamieji indeksai 16 straipsnio g punktas |
|
449a straipsnis Reglamentas (ES) Nr. 575/2013; Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/2453 1 šablonas: Bankinė knyga. Galimos su klimato kaita susijusios pertvarkos rizikos rodikliai. Pozicijų kredito kokybė pagal sektorius, išmetamųjų teršalų kiekį ir likutinį terminą |
Deleguotojo reglamento (ES) 2020/1818 12 straipsnio 1 dalies d–g punktai ir 12 straipsnio 2 dalis |
|
E1-4 ETAS Išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždaviniai |
34 straipsnis 1 priedo 2 lentelės 4 rodiklis |
449a straipsnis Reglamentas (ES) Nr. 575/2013; Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/2453 3 šablonas: Bankinė knyga. Galimos su klimato kaita susijusios pertvarkos rizikos rodikliai. Suderinimo parametrai |
Deleguotojo reglamento (ES) 2020/1818 6 straipsnis |
|
E1-5 ETAS Iškastinių išteklių energijos suvartojimas, suskirstytas pagal šaltinius (tik didelį poveikį klimatui darantiems sektoriams) 38 straipsnis |
1 priedo 1 lentelės 5 rodiklis ir 2 lentelės 5 rodiklis |
|
|
|
E1-5 ETAS Energijos suvartojimas ir rūšių derinys 37 straipsnis |
1 priedo 1 lentelės 5 rodiklis |
|
|
|
E1-5 ETAS Su didelį poveikį klimatui darančių sektorių veikla susijęs energijos suvartojimo intensyvumas 40–43 straipsniai |
1 priedo 1 lentelės 6 rodiklis |
|
|
|
E1-6 ETAS Bendri 1, 2 ir 3 lygių ir visas išmestas ŠESD kiekis 44 straipsnis |
1 priedo 1 lentelės 1 ir 2 rodikliai |
449a straipsnis; Reglamentas (ES) Nr. 575/2013; Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/2453 1 šablonas: Bankinė knyga. Galimos su klimato kaita susijusios pertvarkos rizikos rodikliai. Pozicijų kredito kokybė pagal sektorius, išmetamųjų teršalų kiekį ir likutinį terminą |
Deleguotojo reglamento (ES) 2020/1818 5 straipsnio 1 dalis, 6 straipsnis ir 8 straipsnio 1 dalis |
|
E1-6 ETAS Viso išmesto ŠESD kiekio energijos suvartojimo intensyvumas 53–55 straipsniai |
1 priedo 1 lentelės 3 rodiklis |
Reglamento (ES) Nr. 575/2013 449a straipsnis; Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/2453 3 šablonas: Bankinė knyga. Galimos su klimato kaita susijusios pertvarkos rizikos rodikliai. Suderinimo parametrai |
Deleguotojo reglamento (ES) 2020/1818 8 straipsnio 1 dalis |
|
E1-7 ETAS ŠESD absorbavimas ir anglies dioksido kreditai 56 straipsnis |
|
|
|
Reglamento (ES) 2021/1119 2 straipsnio 1 dalis |
E1-9 ETAS Lyginamojo portfelio pozicija su klimatu susijusios fizinės rizikos atžvilgiu 66 straipsnis |
|
|
Deleguotojo reglamento (ES) 2020/1818 II priedas, Deleguotojo reglamento (ES) 2020/1816 II priedas |
|
E1-9 ETAS Piniginių sumų suskirstymas pagal ūmią ir lėtinę fizinę riziką, 66 straipsnio a punktas E1-9 ETAS Svarbaus turto, kuriam kyla reikšminga fizinė rizika, buvimo vietos nustatymas 66 straipsnio c punktas |
|
Reglamento (ES) Nr. 575/2013 449a straipsnis; Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/2453 46 ir 47 straipsniai; 5 šablonas. Bankinė knyga. Galimos su klimato kaita susijusios fizinės rizikos rodikliai. Su fizine rizika susijusios pozicijos. |
|
|
E1-9 ETAS Įmonės nekilnojamojo turto balansinės vertės suskirstymas pagal energijos vartojimo efektyvumo klases; 67 straipsnio c punktas |
|
Reglamento (ES) Nr. 575/2013 449a straipsnis; Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/2453 34 straipsnis; 2 šablonas. Bankinė knyga. Galimos su klimato kaita susijusios pertvarkos rizikos rodikliai. Paskolos, užtikrintos nekilnojamuoju turtu. Užtikrinimo priemonės energijos vartojimo efektyvumas |
|
|
E1-9 ETAS Portfelio pozicijos mastas su klimatu susijusių galimybių atžvilgiu 69 straipsnis |
|
|
Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2020/1818 II priedas |
|
E2-4 ETAS Kiekvieno į E-IPTR reglamento (Europos išleidžiamų ir perduodamų teršalų registro reglamento) II priedą įtraukto teršalo kiekis, išmestas į orą, vandenį ir dirvožemį, 28 straipsnis |
1 priedo 1 lentelės 8 rodiklis, 1 priedo 2 lentelės 2 rodiklis, 1 priedo 2 lentelės 1 rodiklis, 1 priedo 2 lentelės 3 rodiklis |
|
|
|
E3-1 ETAS Vandens ir jūrų ištekliai 9 straipsnis |
1 priedo 2 lentelės 7 rodiklis |
|
|
|
E3-1 ETAS Priimta politika 13 straipsnis |
1 priedo 2 lentelės 8 rodiklis |
|
|
|
E3-1 ETAS Tvarūs vandenynai ir jūros 14 straipsnis |
1 priedo 2 lentelės 12 rodiklis |
|
|
|
E3-4 ETAS Bendras apytakinio vandens ir pakartotinai panaudoto vandens kiekis 28 straipsnio c punktas |
1 priedo 2 lentelės 6.2 rodiklis |
|
|
|
E3-4 ETAS Bendras vandens suvartojimas (m3) pagal nuosavų operacijų grynąsias pajamas 29 straipsnis |
1 priedo 2 lentelės 6,1 rodiklis |
|
|
|
►C1 2 ETAS SBM 3 - E4 16 straipsnio a punkto i papunktis ◄ |
1 priedo 1 lentelės 7 rodiklis |
|
|
|
►C1 2 ETAS SBM 3 - E4 16 straipsnio b punktas ◄ |
1 priedo 2 lentelės 10 rodiklis |
|
|
|
►C1 2 ETAS SBM 3 - E4 16 straipsnio c punktas ◄ |
1 priedo 2 lentelės 14 rodiklis |
|
|
|
E4-2 ETAS Tvaraus žemės naudojimo ir (arba) žemės ūkio praktika ar politika 24 straipsnio b punktas |
1 priedo 2 lentelės 11 rodiklis |
|
|
|
E4-2 ETAS Tvaraus vandenynų ir (arba) jūrų naudojimo praktika ar politika 24 straipsnio c punktas |
1 priedo 2 lentelės 12 rodiklis |
|
|
|
E4-2 ETAS Politika, skirta miškų kirtimo klausimui spręsti 24 straipsnio d punktas |
1 priedo 2 lentelės 15 rodiklis |
|
|
|
E5-5 ETAS Neperdirbtos atliekos 37 straipsnio d punktas |
1 priedo 2 lentelės 13 rodiklis |
|
|
|
E5-5 ETAS Pavojingosios atliekos ir radioaktyviosios atliekos 39 straipsnis |
1 priedo 1 lentelės 9 rodiklis |
|
|
|
2 ETAS - SBM3 - S1 Su priverčiamuoju darbu susijusių incidentų rizika 14 straipsnio f punktas |
I priedo 3 lentelės 13 rodiklis |
|
|
|
2 ETAS - SBM3 - S1 Su vaikų darbu susijusių incidentų rizika 14 straipsnio g punktas |
I priedo 3 lentelės 12 rodiklis |
|
|
|
S1-1 ETAS Žmogaus teisių politikos įsipareigojimai 20 straipsnis |
I priedo 3 lentelės 9 rodiklis ir 1 lentelės 11 rodiklis |
|
|
|
S1-1 ETAS Išsamaus patikrinimo politika, taikytina į pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos konvencijas Nr. 1–8 įtrauktiems aspektams 21 straipsnis |
|
|
Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2020/1816 II priedas |
|
S1-1 ETAS Prekybos žmonėmis prevencijos procesai ir priemonės 22 straipsnis |
I priedo 3 lentelės 11 rodiklis |
|
|
|
S1-1 ETAS Nelaimingų atsitikimų darbe prevencijos politika arba valdymo sistema 23 straipsnis |
I priedo 3 lentelės 1 rodiklis |
|
|
|
S1-3 ETAS Skundų teikimo ir (arba) skundų nagrinėjimo mechanizmas 32 straipsnio c punktas |
I priedo 3 lentelės 5 rodiklis |
|
|
|
S1-14 ETAS Mirčių ir su darbu susijusių nelaimingų atsitikimų skaičius ir lygis 88 straipsnio b ir c punktai |
I priedo 3 lentelės 2 rodiklis |
|
Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2020/1816 II priedas |
|
S1-14 ETAS Dėl sužalojimų, nelaimingų atsitikimų, žūčių ar ligų prarastų darbo dienų skaičius 88 straipsnio e punktas |
I priedo 3 lentelės 3 rodiklis |
|
|
|
S1-16 ETAS Nekoreguotas moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumas 97 straipsnio a punktas |
I priedo 1 lentelės 12 rodiklis |
|
Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2020/1816 II priedas |
|
S1-16 ETAS Per didelis vykdomojo direktoriaus darbo užmokesčio koeficientas 97 straipsnio b punktas |
I priedo 3 lentelės 8 rodiklis |
|
|
|
S1-17 ETAS Diskriminacijos atvejai 103 straipsnio a punktas |
I priedo 3 lentelės 7 rodiklis |
|
|
|
S1-17 ETAS JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų ir EBPO rekomendacijų nesilaikymas 104 straipsnio a punktas |
I priedo 1 lentelės 10 rodiklis ir 3 lentelės 14 rodiklis |
|
Deleguotojo reglamento (ES) 2020/1816 II priedas, Deleguotojo reglamento (ES) 2020/1818 12 straipsnio 1 dalis |
|
2 ETAS - SBM3 - S2 Didelė vaikų darbo arba priverčiamojo darbo rizika vertės grandinėje 11 straipsnio b punktas |
I priedo 3 lentelės 12 ir 13 rodikliai |
|
|
|
S2-1 ETAS Žmogaus teisių politikos įsipareigojimai 17 straipsnis |
I priedo 3 lentelės 9 rodiklis ir 1 lentelės 11 rodiklis |
|
|
|
S2-1 ETAS Su vertės grandinės darbuotojais susijusi politika 18 straipsnis |
1 priedo 3 lentelės 11 ir 4 rodikliai |
|
|
|
S2-1 ETAS JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų ir EBPO rekomendacijų nesilaikymas 19 straipsnis |
1 priedo 1 lentelės 10 rodiklis |
|
Deleguotojo reglamento (ES) 2020/1816 II priedas, Deleguotojo reglamento (ES) 2020/1818 12 straipsnio 1 dalis |
|
S2-1 ETAS Išsamaus patikrinimo politika, taikytina į pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos konvencijas Nr. 1–8 įtrauktiems aspektams 19 straipsnis |
|
|
Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2020/1816 II priedas |
|
S2-4 ETAS Problemos ir incidentai žmogaus teisių srityje, susiję su vertės grandinės pradine ir galutine grandimis 36 straipsnis |
1 priedo 3 lentelės 14 rodiklis |
|
|
|
S3-1 ETAS Žmogaus teisių politikos įsipareigojimai 16 straipsnis |
1 priedo 3 lentelės 9 rodiklis ir 1 lentelės 11 rodiklis |
|
|
|
►C1 S3-1 ETAS JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų, TDO principų arba EBPO rekomendacijų nesilaikymas 17 straipsnis ◄ |
1 priedo 1 lentelės 10 rodiklis |
|
Deleguotojo reglamento (ES) 2020/1816 II priedas, Deleguotojo reglamento (ES) 2020/1818 12 straipsnio 1 dalis |
|
S3-4 ETAS Problemos ir incidentai žmogaus teisių srityje 36 straipsnis |
1 priedo 3 lentelės 14 rodiklis |
|
|
|
S4-1 ETAS Su vartotojais ir galutiniais naudotojais susijusi politika 16 straipsnis |
I priedo 3 lentelės 9 rodiklis ir 1 lentelės 11 rodiklis |
|
|
|
S4-1 ETAS JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų ir EBPO rekomendacijų nesilaikymas 17 straipsnis |
1 priedo 1 lentelės 10 rodiklis |
|
Deleguotojo reglamento (ES) 2020/1816 II priedas, Deleguotojo reglamento (ES) 2020/1818 12 straipsnio 1 dalis |
|
S4-4 ETAS Problemos ir incidentai žmogaus teisių srityje 35 straipsnis |
1 priedo 3 lentelės 14 rodiklis |
|
|
|
G1-1 ETAS Jungtinių Tautų konvencija prieš korupciją 10 straipsnio b punktas |
1 priedo 3 lentelės 15 rodiklis |
|
|
|
G1-1 ETAS Pranešėjų apsauga 10 straipsnio d punktas |
1 priedo 3 lentelės 6 rodiklis |
|
|
|
G1-4 ETAS Baudos už kovos su korupcija ir kovos su kyšininkavimu įstatymų pažeidimus 24 straipsnio a punktas |
1 priedo 3 lentelės 17 rodiklis |
|
Deleguotojo reglamento (ES) 2020/1816 II priedas |
|
G1-4 ETAS Kovos su korupcija ir kovos su kyšininkavimu standartai 24 straipsnio b punktas |
1 priedo 3 lentelės 16 rodiklis |
|
|
|
(1)
2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentas (ES) 2019/2088 dėl su tvarumu susijusios informacijos atskleidimo finansinių paslaugų sektoriuje (Su tvarumu susijusios finansinės informacijos atskleidimo reglamentas) (OL L 317, 2019 12 9, p. 1).
(2)
2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl riziką ribojančių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (Kapitalo reikalavimų reglamentas (KRR)) (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).
(3)
2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse arba siekiant įvertinti investicinių fondų veiklos rezultatus, kuriuo iš dalies keičiami direktyvos 2008/48/EB ir 2014/17/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 (OL L 171, 2016 6 29, p. 1).
(4)
2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas), OL L 243, 2021 7 9, p. 1.
(5)
2020 m. liepos 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/1816, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 papildomas nuostatomis dėl lyginamojo indekso pažymoje pateiktino paaiškinimo, kaip kiekviename pateiktame ir paskelbtame lyginamajame indekse atsižvelgiama į aplinkosaugos, socialinius ir valdymo kriterijus (OL L 406, 2020 12 3, p. 1).
(6)
2022 m. lapkričio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2453, kuriuo dėl informacijos apie aplinkosauginę, socialinę ir valdymo riziką atskleidimo iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamente (ES) 2021/637 nustatyti techniniai įgyvendinimo standartai (OL L 324, 2022 12 19, p. 1).
(7)
2020 m. liepos 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/1818, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 papildomas ES prisitaikymo prie klimato kaitos lyginamųjų indeksų ir ES su Paryžiaus susitarimu suderintų lyginamųjų indeksų minimaliaisiais standartais (OL L 406, 2020 12 3, p. 17). |
C priedėlis
Teminiuose ETAS nustatyti atskleidimo ir taikymo reikalavimai, taikytini kartu su 2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“
Šis priedėlis yra neatskiriama 2 ETAS dalis ir turi tokią pačią galią kaip kitos standarto dalys. Lentelėje apžvelgiami teminių ETAS reikalavimai, į kuriuos reikia atsižvelgti teikiant informaciją pagal 2 ETAS atskleidimo reikalavimus.
2 ETAS atskleidimo reikalavimas |
Susijęs ETAS straipsnis |
GOV-1 Administracinių, valdymo ir priežiūros organų vaidmuo |
G1 ETAS Verslo etika (5 straipsnis) |
GOV-3 Su tvarumu susijusių veiklos rezultatų integravimas į paskatų sistemas |
E1 ETAS Klimato kaita (13 straipsnis) |
SBM-2 Suinteresuotųjų subjektų interesai ir nuomonės |
S1 ETAS Sava darbo jėga (12 straipsnis) S2 ETAS Vertės grandinės darbuotojai (9 straipsnis) S3 ETAS Paveikiamos bendruomenės (7 straipsnis) S4 ETAS Vartotojai ir galutiniai naudotojai (8 straipsnis) |
SBM-3 Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu |
E1 ETAS Klimato kaita (18–19 straipsniai) E4 ETAS Biologinė įvairovė ir ekosistemos (16 straipsnis) S1 ETAS Sava darbo jėga (13–16 straipsniai) S2 ETAS Vertės grandinės darbuotojai (10–13 straipsniai) S3 ETAS Paveikiamos bendruomenės (8–11 straipsniai) S4 ETAS Vartotojai ir galutiniai naudotojai (9–12 straipsniai) |
IRO-1 Reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas |
E1 ETAS Klimato kaita (20–21 straipsniai) E2 ETAS Tarša (11 straipsnis) E3 ETAS Vanduo ir jūrų ištekliai (8 straipsnis) E4 ETAS Biologinė įvairovė ir ekosistemos (17–19 straipsniai) E5 ETAS Išteklių naudojimas ir žiedinė ekonomika (11 straipsnis) G1 ETAS Verslo etika (6 straipsnis) |
E1 ETAS
KLIMATO KAITA
Turinys
Tikslas |
|
Sąveika su kitais ETAS |
|
Atskleidimo reikalavimai |
|
– |
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ |
Valdymas |
|
– |
Atskleidimo reikalavimas, susijęs 2 ETAS GOV-3 „Su tvarumu susijusių veiklos rezultatų integravimas į paskatų sistemas“ |
Strategija |
|
– |
E1-1 atskleidimo reikalavimas „Pertvarkos planas klimato kaitai švelninti“ |
– |
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-3 „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“ |
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas |
|
– |
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS IRO-1 „Reikšmingo su klimatu susijusio poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“ |
– |
E1-2 atskleidimo reikalavimas „Su klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie jos susijusi politika“ |
– |
E1-3 atskleidimo reikalavimas „Su klimato kaitos politika susiję veiksmai ir ištekliai“ |
Rodikliai ir uždaviniai |
|
– |
E1-4 atskleidimo reikalavimas „Su klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie jos susiję uždaviniai“ |
– |
E1-5 atskleidimo reikalavimas „Energijos suvartojimas ir jos rūšių derinys“ |
– |
E1-6 atskleidimo reikalavimas „Bendri išmesti 1, 2 ir 3 lygių ŠESD kiekiai ir visas išmestas ŠESD kiekis“ |
– |
E1-7 atskleidimo reikalavimas „ŠESD absorbavimas ir ŠESD kiekio mažinimo projektai, finansuojami anglies dioksido kreditais“ |
– |
E1-8 atskleidimo reikalavimas „Anglies dioksido įsikainojimas“ |
– |
E1-9 atskleidimo reikalavimas „Numatomas finansinis reikšmingų su klimatu susijusių fizinių ir pertvarkos rizikų ir potencialių galimybių poveikis“ |
A priedėlis. |
Taikymo reikalavimai |
– |
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ |
Strategija |
|
– |
E1-1 atskleidimo reikalavimas „Pertvarkos planas klimato kaitai švelninti“ |
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas |
|
– |
E1-2 atskleidimo reikalavimas „Su klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie jos susijusi politika“ |
– |
E1-3 atskleidimo reikalavimas „Su klimato kaitos politika susiję veiksmai ir ištekliai“ |
Rodikliai ir uždaviniai |
|
– |
E1-4 atskleidimo reikalavimas „Su klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie jos susiję uždaviniai“ |
– |
E1-5 atskleidimo reikalavimas „Energijos suvartojimas ir jos rūšių derinys“ |
– |
E1-6 atskleidimo reikalavimai „Bendri 1, 2 ir 3 lygių išmesti ŠESD kiekiai ir visas išmestas ŠESD kiekis“ |
– |
E1-7 atskleidimo reikalavimas „ŠESD absorbavimas ir ŠESD kiekio mažinimo projektai, finansuojami anglies dioksido kreditais“ |
– |
E1-8 atskleidimo reikalavimas „Anglies dioksido įsikainojimas“ |
– |
E1-9 atskleidimo reikalavimas „Numatomas finansinis reikšmingų su klimatu susijusių fizinių ir pertvarkos rizikų ir potencialių galimybių poveikis“ |
Tikslas
1. Šio standarto tikslas – nustatyti atskleidimo reikalavimus, kurie suteiks galimybę tvarumo ataskaitų vartotojams suprasti:
reikšmingą teigiamą ir neigiamą poveikį, kurį įmonė faktiškai daro arba potencialiai gali daryti klimato kaitai;
ankstesnes, dabartines ir būsimas įmonės klimato kaitos švelninimo pastangas pagal Paryžiaus susitarimą (arba atnaujintą tarptautinį susitarimą dėl klimato kaitos) ir suderinamas su visuotinio atšilimo apribojimu iki 1,5 °C;
įmonės planus ir pajėgumus pritaikyti savo strategiją ir verslo modelį atsižvelgiant į perėjimą prie tvarios ekonomikos ir prisidėti prie visuotinio atšilimo apribojimo iki 1,5 °C;
visus kitus veiksmus, kurių įmonė ėmėsi siekdama išvengti faktinio arba galimo neigiamo poveikio, jį sušvelninti arba ištaisyti, taip pat valdyti rizikas ir galimybes, ir tokių veiksmų rezultatus;
įmonės reikšmingų rizikų ir galimybių, atsirandančių dėl įmonės poveikio klimato kaitai ir priklausomybės nuo jos, pobūdį, rūšį ir mastą, ir tai, kaip įmonė jas valdo, ir
rizikų ir galimybių, atsirandančių dėl įmonės poveikio klimato kaitai ir jos priklausomybės nuo klimato kaitos, finansinį poveikį įmonei trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais.
2. Šio standarto atskleidimo reikalavimuose atsižvelgiama į susijusių ES teisės aktų ir taisyklių (t. y. ES klimato teisės akto ( 23 ), Klimato lyginamųjų indeksų standartų reglamento ( 24 ), Su tvarumu susijusios finansinės informacijos atskleidimo reglamento (TFIAR) ( 25 ), ES taksonomijos ( 26 ) ir EBI 3 ramsčio informacijos atskleidimo reikalavimų ( 27 )) reikalavimus.
3. Šis standartas apima atskleidimo reikalavimus, susijusius su šiais tvarumo klausimais: „klimato kaitos švelninimas“ ir „prisitaikymas prie klimato kaitos“. Jis taip pat apima energetikos klausimus tiek, kiek jie susiję su klimato kaita.
4. Klimato kaitos švelninimas susijęs su įmonės pastangomis prisidėti prie bendro proceso, kuriuo siekiama vidutinės pasaulinės temperatūros padidėjimą apriboti iki 1,5 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, kaip nustatyta Paryžiaus susitarime. Šis standartas apima atskleidimo reikalavimus, be kita ko, susijusius su septyniomis šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis (ŠESD): anglies dioksidu (CO2), metanu (CH4), azoto suboksidu (N2O), hidrofluorangliavandeniliais (HFC), perfluorangliavandeniliais (PFC), sieros heksafluoridu (SF6) ir azoto trifluoridu (NF3). Į jį taip pat įtraukti informacijos apie tai, kaip įmonė mažina savo išmetamą ŠESD kiekį, ir su tuo susijusias pertvarkos rizikas atskleidimo reikalavimai.
5. Prisitaikymas prie klimato kaitos yra susijęs su įmonės prisitaikymo prie faktinės ir numatomos klimato kaitos procesu.
6. Šis standartas apima atskleidimo reikalavimus, susijusius su klimato kaitos keliamais pavojais, dėl kurių įmonei gali kilti su klimatu susijusių fizinių rizikų, ir su įmonės prisitaikymo prie klimato kaitos sprendimais, kuriais ji siekia tas rizikas sumažinti. Jis taip pat apima pertvarkos rizikas, kylančias dėl būtinybės prisitaikyti prie su klimatu susijusių pavojų.
7. Su energijos tema susiję atskleidimo reikalavimai apima visų rūšių energijos gamybą ir vartojimą.
Sąveika su kitais ETAS
8. Ozono sluoksnį ardančios medžiagos (OAM), azoto oksidai (NOX) ir sieros oksidai (SOX), kaip ir kai kurie kiti į orą išmetami teršalai, yra susiję su klimato kaita, tačiau jiems taikomi E2 ETAS nustatyti informacijos teikimo reikalavimai.
9. Poveikiui žmonėms, kuris gali atsirasti dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, taikomi S1 ETAS „Sava darbo jėga“ , S2 ETAS „Vertės grandinės darbuotojai“ , S3 ETAS „Paveikiamos bendruomenės“ ir S4 ETAS „Vartotojai ir galutiniai naudotojai“ .
10. Klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos yra glaudžiai susiję su temomis, kurioms visų pirma taikomi E3 ETAS „Vandens ir jūrų ištekliai“ ir E4 ETAS „Biologinė įvairovė ir ekosistemos“ . Kalbant apie vandenį, šiame standarte aptariamos ūmios ir lėtinės fizinės rizikos, kylančios dėl pavojų, susijusių su vandeniu ir vandenynais, kaip parodyta 11 TR straipsnio su klimatu susijusių pavojų lentelėje. Biologinės įvairovės nykimui ir ekosistemų degradacijai, kuriuos gali sukelti klimato kaita, taikomas E4 ETAS „Biologinė įvairovė ir ekosistemos“ .
11. Šis standartas turėtų būti skaitomas ir taikomas kartu su 1 ETAS „Bendrieji reikalavimai“ ir 2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ .
Atskleidimo reikalavimai
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“
12. Šio skirsnio reikalavimai turėtų būti skaitomi ir taikomi kartu su 2 ETAS 2 skyriaus „Valdymas“ , 3 skyriaus „Strategija“ ir 4 skyriaus „Poveikio, rizikos ir galimybių valdymas“ atskleidimo reikalavimais. ►C1 Pagal juos atskleidžiama informacija turi būti pateikiama tvarumo ataskaitoje kartu su informacija, reikalaujama pagal 2 ETAS, išskyrus 2 ETAS skirsnį SBM-3 „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“, pagal kurį atskleidžiamą informaciją įmonė gali pateikti kartu su kita pagal šį teminį standartą reikalaujama informacija, kaip nustatyta 2 ETAS 49 straipsnyje ◄ .
Valdymas
Atskleidimo reikalavimas, susijęs 2 ETAS GOV-3 „Su tvarumu susijusių veiklos rezultatų integravimas į paskatų sistemas“
13. Įmonė turi atskleisti, ar administracinių, valdymo ir priežiūros organų narių atlyginimuose atsižvelgiama ir kaip atsižvelgiama į su klimatu susijusius aspektus, įskaitant tai, ar jų veiklos rezultatai vertinti pagal išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždavinius, praneštus pagal E1-4 atskleidimo reikalavimą, ir einamuoju laikotarpiu pripažinto atlyginimo procentinę dalį, susietą su šiais su klimatu susijusiais aspektais, paaiškinant, kas laikoma su klimatu susijusiais aspektais.
Strategija
E1-1 atskleidimo reikalavimas „Pertvarkos planas klimato kaitai švelninti“
14. Įmonė turi atskleisti savo pertvarkos planą klimato kaitai švelninti ( 28 )
15. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti įmonės ankstesnes, dabartines ir būsimas klimato kaitos švelninimo pastangas, kuriomis ji siekia užtikrinti, kad jos strategija ir verslo modelis būtų suderinami su perėjimu prie tvarios ekonomikos, su siekiu apriboti visuotinį atšilimą iki 1,5 °C pagal Paryžiaus susitarimą ir su tikslu iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui, o jei aktualu, ir įmonei dėl veiklos, susijusios su anglimi, nafta ir dujomis, kylančią riziką.
16. Informacija, kurią reikalaujama pateikti pagal 14 straipsnį, turi apimti:
paaiškinimą, kaip įmonės uždaviniai yra suderinami su visuotinio atšilimo apribojimu iki 1,5 °C pagal Paryžiaus susitarimą, darant nuorodą į išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždavinius (atskleistinus pagal E1-4 atskleidimo reikalavimą);
paaiškinimą, kokie dekarbonizacijos svertai yra nustatyti ir kokie pagrindiniai veiksmai yra suplanuoti, įskaitant įmonės produktų ir paslaugų portfelio pokyčius ir naujų technologijų diegimą pačios įmonės operacijose arba vertės grandinės pradinėje ir (arba) galutinėje grandyse, darant nuorodą į išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždavinius (atskleistinus pagal E1-4 atskleidimo reikalavimą) ir į klimato kaitos švelninimo veiksmus (atskleistinus pagal E1-3 atskleidimo reikalavimą);
darant nuorodą į klimato kaitos švelninimo veiksmus (atskleistinus pagal E1-3 atskleidimo reikalavimą), paaiškinimą ir kiekybinį įvertinimą, kiek investicijų ir finansavimo įmonė skiria savo pertvarkos plano įgyvendinimui, taip pat darant nuorodą į kriterijus atitinkančios taksonominės ekonominės veiklos kapitalo sąnaudų pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius, o jei aktualu, ir į kapitalo sąnaudų planus, kuriuos įmonė atskleidžia pagal Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2021/2178;
dėl susisaistymo įmonės pagrindinio turto ir produktų potencialiai išmetamo ŠESD kiekio kokybinį įvertinimą. Šiame įvertinime turi būti paaiškinta, ar ir kaip toks ŠESD išmetimas gali sutrukdyti įmonei įgyvendinti savo išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždavinius ir didinti jos pertvarkos riziką, taip pat, jei aktualu, kaip įmonė planuoja valdyti daug ŠESD išmetančius ir daug energijos suvartojančius produktus ir turtą;
įmonių, kurių vykdoma ekonominė veikla įtraukta į deleguotuosius reglamentus dėl prisitaikymo prie klimato kaitos arba jos švelninimo, priimtus pagal Taksonomijos reglamentą, atveju – visų įmonės tikslų ar planų (kapitalo sąnaudos, kapitalo sąnaudų planai, veiklos sąnaudos), kuriais siekiama įmonės ekonominės veiklos (pajamų, kapitalo sąnaudų, veiklos sąnaudų) atitikties Komisijos deleguotajame reglamente 2021/2139 ( 29 ) nustatytiems kriterijams, paaiškinimą;
jei taikoma, informaciją apie dideles kapitalo sąnaudų sumas, per ataskaitinį laikotarpį investuotas į ekonominę veiklą, susijusią su akmens anglimis, nafta ir dujomis ( 30 );
informaciją apie tai, ar įmonei taikomi ar netaikomi ES su Paryžiaus susitarimu suderinti lyginamieji indeksai ( 31 );
paaiškinimą, kaip pertvarkos planas įtrauktas į bendrą įmonės verslo strategiją bei finansų planavimą ir jais suderintas;
informaciją, ar pertvarkos planą patvirtino administraciniai, valdymo ir priežiūros organai, ir
įmonės pažangos įgyvendinant pertvarkos planą paaiškinimą.
17. Jei įmonė pertvarkos plano neturi, ji turi nurodyti, ar ji priims pertvarkos planą ir, jei taip, kada.
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-3 „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“
18. Apie kiekvieną nustatytą su klimatu susijusią reikšmingą riziką įmonė turi paaiškinti, ar ją laiko su klimatu susijusia fizine rizika, ar su klimatu susijusia pertvarkos rizika.
19. Įmonė turi aprašyti, kiek jos strategija ir verslo modelis yra atsparūs klimato kaitos atžvilgiu. Šiame aprašyme turi būti nurodyta:
atsparumo analizės aprėptis;
kada ir kaip atlikta atsparumo analizė, be kita ko, ar naudotasi klimato scenarijų analize, nurodyta su 2 ETAS IRO-1 susijusiuose atskleidimo reikalavimuose ir susijusiuose taikymo reikalavimų straipsniuose ir
atsparumo analizės rezultatai, įskaitant scenarijų analizės rezultatus.
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS IRO-1 „Reikšmingo su klimatu susijusio poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“
20. Įmonė turi aprašyti su klimatu susijusio poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesą. Aprašymas turi apimti įmonės procesus, susijusius su:
poveikiu klimato kaitai, visų pirma įmonės išmetamu ŠESD kiekiu (kaip reikalaujama pagal ETAS E1-6 atskleidimo reikalavimą);
su klimatu susijusiomis fizinėmis rizikomis pačios įmonės operacijose ir vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse, visų pirma:
su klimatu susijusių pavojų nustatymu, atsižvelgiant bent į klimato scenarijus, susijusius su dideliu išmetamųjų teršalų kiekiu, ir
įvertinimu, kaip įmonės turtas ir verslo veikla gali būti neapsaugoti nuo šių su klimatu susijusių pavojų ir yra pažeidžiami jų atžvilgiu, ir dėl to įmonei kyla didelių fizinių rizikų;
su klimatu susijusiomis pertvarkos rizikomis ir galimybėmis pačios įmonės operacijose ir vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse, visų pirma:
su klimatu susijusių pertvarkos įvykių nustatymu atsižvelgiant bent į klimato scenarijų, pagal kurį visuotinis atšilimas būtų ne didesnis arba nedaug didesnis kaip 1,5 °C, ir
įvertinimu, kaip įmonės turtas ir verslo veikla gali būti neapsaugoti nuo šių su klimatu susijusios pertvarkos įvykių, ir dėl to įmonei kyla didelių pertvarkos rizikų arba atsiveria didelių galimybių.
21. Atskleisdama pagal 20 straipsnio b ir c punktus reikalaujamą informaciją, įmonė turi paaiškinti, kaip ji naudojosi su klimatu susijusių scenarijų analize, įskaitant klimato scenarijų spektrą, kad nustatytų ir įvertintų fizines rizikas ir pertvarkos rizikas bei galimybes trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais.
E1-2 atskleidimo reikalavimas „Su klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie jos susijusi politika“
22. Įmonė turi aprašyti savo politiką, kurią ji priėmė, kad valdytų savo reikšmingą su klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie jos susijusį poveikį, rizikas ir galimybes.
23. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kokiu mastu įmonė vykdo politiką, pagal kurią nustatomas, vertinamas, valdomas ir (arba) ištaisomas jos reikšmingas su klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie jos susijęs poveikis, rizikos ir galimybės.
24. Pagal 22 straipsnį atskleidžiamoje informacijoje turi būti pateikta informacija apie įmonės politiką, skirtą valdyti jos reikšmingam su klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie jos susijusiam poveikiui, rizikoms ir galimybėms, kaip reikalaujama pagal 2 ETAS MDR-P „Patvirtinta reikšmingų tvarumo klausimų valdymo politika“ .
25. Įmonė turi nurodyti, ar jos politika sprendžiami ir kaip sprendžiami toliau nurodyti klausimai:
klimato kaitos švelninimas,
prisitaikymas prie klimato kaitos,
energijos vartojimo efektyvumas,
atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimas ir
kita
E1-3 atskleidimo reikalavimas „Su klimato kaitos politika susiję veiksmai ir ištekliai“
26. Įmonė turi atskleisti savo klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos veiksmus ir jiems įgyvendinti skirtus išteklius.
27. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kokių pagrindinių veiksmų imtasi ir planuojama imtis siekiant įgyvendinti klimato politikos tikslus ir uždavinius.
28. Su klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie jos susijusių veiksmų ir išteklių aprašymas turi būti grindžiamas 2 ETAS MDR-A „Su reikšmingais tvarumo klausimais susiję veiksmai ir ištekliai“ nustatytais principais.
29. Be informacijos, reikalaujamos pagal 2 ETAS MDR-A, įmonė turi:
vardydama pagrindinius veiksmus, kurių ji ėmėsi ataskaitiniais metais ir kuriuos planuoja įgyvendinti ateityje, pateikti klimato kaitos švelninimo veiksmus pagal dekarbonizacijos svertus, įskaitant gamtos procesais pagrįstus sprendimus;
aprašydama klimato kaitos švelninimo veiksmų rezultatus, nurodyti, kiek jau pavyko sumažinti išmetamą ŠESD kiekį ir kiek dar tikimasi jį sumažinti, ir
veiksmams, kurių imtasi arba planuojama imtis, įgyvendinti reikiamų reikšmingų kapitalo sąnaudų ir veiklos sąnaudų pinigines sumas priskirti:
atitinkamomis finansinių ataskaitų straipsnių eilutėmis arba aiškinamaisiais raštais;
pagrindiniams veiklos rezultatų rodikliams, reikalaujamiems pagal Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2021/2178, ir
jei yra, su kapitalo sąnaudų planu, reikalaujamu pagal Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2021/2178.
Rodikliai ir uždaviniai
E1-4 atskleidimo reikalavimas „Su klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie jos susiję uždaviniai“
30. Įmonė turi atskleisti išsikeltus su klimatu susijusius uždavinius.
31. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kokius uždavinius įmonė išsikėlė siekdama paremti savo klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos politiką ir valdyti su klimatu susijusį savo reikšmingą poveikį, rizikas ir galimybes.
32. Pagal 30 straipsnį atskleidžiami uždaviniai turi apimti informaciją, kurios reikalaujama pagal 2 ETAS MDR-T „Politikos ir veiksmų veiksmingumo stebėjimas pagal uždavinius“ .
33. Atskleisdama informaciją pagal 30 straipsnį, įmonė turi atskleisti, ar ji, siekdama valdyti su klimatu susijusį reikšmingą poveikį, rizikas ir galimybes, nustatė ir kaip ji nustatė išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždavinius ir (arba) visus kitus uždavinius, pavyzdžiui, atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo, energijos vartojimo efektyvumo, prisitaikymo prie klimato kaitos ir fizinės ar pertvarkos rizikos mažinimo uždavinius.
34. Jei įmonė išsikėlė išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždavinius ( 32 ), taikomi 2 ETAS MDR-T ir šie reikalavimai:
išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždaviniai turi būti atskleidžiami absoliučiąja verte (CO2e tonomis arba bazinių metų išmesto ŠESD kiekio procentine dalimi) ir, jei aktualu, intensyvumo verte;
turi būti – atskirai arba bendrai – atskleidžiami 1, 2 ir 3 lygio išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždaviniai. Jei įmonė atskleidžia išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždavinius bendrai, ji turi nurodyti, kuriuos išmetamųjų ŠESD lygius (1, 2 ir (arba) 3) apima uždavinys, kokios santykinės dalys tenka atskiriems lygiams ir kurios ŠESD įtrauktos į uždavinį. Įmonė turi paaiškinti, kaip užtikrinamas šių uždavinių suderinamumas su ŠESD apskaitos (inventoriaus) apimtimi (kaip reikalaujama pagal E1-6 atskleidimo reikalavimą). Išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždaviniai turi būti bendro išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždaviniai, tai reiškia, kad įmonė kaip priemonių išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždaviniams įgyvendinti negali įtraukti ŠESD absorbavimo, anglies dioksido kreditų arba išvengto išmesti ŠESD kiekio;
įmonė turi atskleisti savo dabartinius bazinius metus ir pradinę reikšmę, o nuo 2030 m. kas penkerius metus atnaujinti savo išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždavinių bazinius metus. Įmonė gali atskleisti ankstesnę pažangą, kurią ji padarė įgyvendindama savo uždavinius iki einamųjų bazinių metų, jei tokia informacija atitinka šio standarto reikalavimus;
išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždaviniai turi apimti bent 2030 m. ir, jei yra, 2050 m. siektinas reikšmes. Nuo 2030 m. siektinos reikšmės nustatomos po kiekvieno penkerių metų laikotarpio;
įmonė turi nurodyti, ar išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždaviniai yra moksliškai pagrįsti ir suderinami su siekiu apriboti visuotinį atšilimą iki 1,5 °C. Įmonė turi nurodyti, kokia sistema ir metodika naudotos šiems uždaviniams nustatyti, įskaitant tai, ar jie apskaičiuoti naudojant sektoriaus dekarbonizacijos trajektoriją, kokiais pamatiniais klimato ir politikos scenarijais jie pagrįsti ir ar atliktas uždavinių išorės užtikrinimas. Nurodydama esmines prielaidas, kuriomis grindė savo išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždavinius, įmonė turi trumpai paaiškinti, kaip ji apsvarstė būsimus pokyčius (pvz., pardavimo apimties pokyčius, klientų prioritetų ir paklausos pokyčius, reglamentavimo veiksnius ir naujas technologijas) ir tai, kaip tie pokyčiai gali paveikti tiek jos išmetamą ŠESD kiekį, tiek išmetamo ŠESD kiekio mažinimą,
įmonė turi apibūdinti numatomus dekarbonizacijos svertus (pvz., energijos ar medžiagų vartojimo efektyvumą ir vartojimo mažinimą, kuro rūšies pakeitimą, atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą, laipsnišką produkto ir proceso atsisakymą arba pakeitimą kitu) ir jų bendrą kiekybinį indėlį įgyvendinant išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždavinius.
E1-5 atskleidimo reikalavimas „Energijos suvartojimas ir jos rūšių derinys“
35. Įmonė turi pateikti informaciją apie savo energijos suvartojimą ir jos rūšių derinį.
36. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti bendrą įmonės energijos suvartojimą absoliučiąja verte, energijos vartojimo efektyvumo didinimą, įmonei dėl veiklos, susijusios su akmens anglimis, nafta ir dujomis, kylančią riziką ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį jos bendrame energijos rūšių derinyje.
37. Pagal 35 straipsnį atskleidžiama informacija turi apimti bendrą su pačios įmonės operacijomis susijusį energijos suvartojimą MWh, suskirstytą pagal:
bendrą iškastinių išteklių energijos suvartojimą ( 33 ):
bendrą branduolinių išteklių energijos suvartojimą;
bendrą atsinaujinančiųjų išteklių energijos suvartojimą, suskirstytą pagal:
atsinaujinančiųjų išteklių kuro, įskaitant biomasę (kuri taip pat apima biologinės kilmės pramonines ir komunalines atliekas), biokurą, biodujas, vandenilį iš atsinaujinančiųjų išteklių ( 34 ) ir t. t., suvartojimą;
į(si)gytos atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos, šilumos, garo ir vėsumos suvartojimą ir
pačios įmonės pasigamintos ne kurui naudojamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos suvartojimą.
38. Įmonės, vykdančios operacijas didelį poveikį klimatui darančiuose sektoriuose ( 35 ), savo bendrą iškastinių išteklių energijos suvartojimą turi dar suskirstyti į:
akmens anglių ir jų produktų kuro suvartojimą;
žalios naftos ir naftos produktų kuro suvartojimą;
gamtinių dujų kuro suvartojimą;
kitų iškastinių išteklių kuro suvartojimą;
į(si)gytos iškastinių išteklių elektros energijos, šilumos, garo ir vėsumos suvartojimą;
39. Be to, kai taikytina, įmonė turi suskirstyti ir atskirai atskleisti savo pasigamintą neatsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekį ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekį (MWh). ( 36 )
Energijos suvartojimo intensyvumas pagal grynąsias pajamas ( 37 )
40. Įmonė turi pateikti informaciją apie veiklos, vykdomos didelį poveikį klimatui darančiuose sektoriuose, energijos suvartojimo intensyvumą (bendrą suvartotos energijos kiekį, padalytą iš grynųjų pajamų).
41. Pagal 40 straipsnį reikalaujama atskleisti informacija apie energijos suvartojimo intensyvumą turi būti grindžiama tik didelį poveikį klimatui darančiuose sektoriuose vykdomos veiklos bendru energijos suvartojimu ir grynosiomis pajamomis.
42. Įmonė turi konkrečiai nurodyti, kurių didelį poveikį klimatui darančių sektorių duomenimis remtasi energijos suvartojimo intensyvumui, kurio reikalaujama pagal 40 straipsnį, nustatyti.
43. Įmonė turi atskleisti veiklos, vykdomos didelį poveikį klimatui darančiuose sektoriuose, grynųjų pajamų sumos (vardiklio apskaičiuojant 40 straipsnyje reikalaujamą energijos suvartojimo intensyvumą) sutikrinimą su atitinkama finansinių ataskaitų straipsnio eilute arba aiškinamuoju raštu.
E1-6 atskleidimo reikalavimas „Bendri 1, 2 ir 3 lygių išmesti ŠESD kiekiai ir visas išmestas ŠESD kiekis“
44. Įmonė metrinėmis CO2 ekvivalento tonomis turi atskleisti savo ( 38 ):
bendrą išmestą 1 lygio ŠESD kiekį;
bendrą išmestą 2 lygio ŠESD kiekį;
bendrą išmestą 3 lygio ŠESD kiekį taip pat
visą išmestą ŠESD kiekį.
45. 44 straipsnyje nustatyto atskleidimo reikalavimo tikslas, susijęs su:
bendro išmesto 1 lygio ŠESD kiekio duomenimis, atskleistinais pagal 44 straipsnio a punktą, – suteikti galimybę suprasti įmonės tiesioginį poveikį klimato kaitai ir jos bendro išmetamo ŠESD kiekio proporciją, kuriai taikomos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos;
bendro išmesto 2 lygio ŠESD kiekio duomenimis, atskleistinais pagal 44 straipsnio b punktą, – suteikti galimybę suprasti įmonės netiesioginį poveikį klimato kaitai, kurį daro įmonės energijos – iš išorės įsigytos ar įgytos – vartojimas;
bendro išmesto 3 lygio ŠESD kiekio duomenimis, atskleistinais pagal 44 straipsnio c punktą, – suteikti galimybę suprasti įmonės vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse išmetamą ŠESD kiekį, kurio neapima išmetamas 1 ir 2 lygio ŠESD kiekis. Daugeliui įmonių išmetamas 3 lygio ŠESD kiekis gali būti pagrindinis jų ŠESD apskaitos (inventoriaus) komponentas ir svarbus įmonės pertvarkos rizikų veiksnys;
visu išmetamu ŠESD kiekiu, atskleistinu pagal 44 straipsnio d punktą, – padėti susidaryti bendrą supratimą apie įmonės išmetamą ŠESD kiekį ir tai, ar jis išmetamas vykdant jos operacijas, ar vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse. Šis atskleidimas – būtina sąlyga norint išmatuoti išmetamo ŠESD kiekio mažinimo pažangą pagal įmonės su klimatu susijusius uždavinius ir ES politikos tikslus.
Pagal šį atskleidimo reikalavimą pateikiama informacija taip pat reikalinga norint suprasti įmonės su klimato kaita susijusios pertvarkos rizikas.
46. Atskleisdama informaciją apie išmestą ŠESD kiekį, kurios reikalaujama pagal 44 straipsnį, įmonė turi remtis 1 ETAS 62–67 straipsniais. Iš esmės asocijuotųjų įmonių ar bendrųjų įmonių, kurios yra įmonės vertės grandinės pradinės ir galutinės grandžių dalis, išmesto ŠESD kieko duomenų apimtis (1 ETAS 67 straipsnis) nuo turimų akcijų dalies nepriklauso. Asocijuotųjų įmonių, bendrųjų įmonių, nekonsoliduotų patronuojamųjų įmonių (investicinių subjektų) ir sutartimi įformintų susitarimų, kurie yra jungtinė veikla, neturinti subjekto formos (t. y. bendrai kontroliuojama veikla ir turtas), atveju įmonė nurodo tokią išmesto ŠESD kiekio dalį, kokią tų subjektų veiklos dalį įmonė kontroliuoja.
47. Jeigu iš esmės pasikeičia ataskaitą teikiančios įmonės ir jos vertės grandinės pradinės ir galutinės grandžių apibrėžtis, įmonė turi atskleisti šiuos pokyčius ir paaiškinti jų poveikį jos kasmet pranešamo išmetamo ŠESD kiekio palyginamumui (t. y. kaip tai paveiks galimybes einamojo laikotarpio ŠESD kiekį palyginti su ankstesnio ataskaitinio laikotarpio kiekiu).
48. Atskleidžiant bendrą išmestą 1 lygio ŠESD kiekį, kaip reikalaujama 44 straipsnio a punkte, turi būti nurodyta:
bendras išmestas 1 lygio ŠESD kiekis, išreikštas metrinėmis CO2e tonomis, taip pat
išmesto 1 lygio ŠESD kiekio, kuriam taikomos reguliuojamos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos, procentinė dalis.
49. Atskleidžiant bendrą išmestą 2 lygio ŠESD kiekį, kaip reikalaujama 44 straipsnio b punkte, turi būti nurodyta:
vieta grindžiamu metodu apskaičiuotas bendras išmestas 2 lygio ŠESD kiekis, išreikštas metrinėmis CO2e tonomis, taip pat
rinka grindžiamu metodu apskaičiuotas bendras išmestas 2 lygio ŠESD kiekis, išreikštas metrinėmis CO2e tonomis.
50. Atskleisdama išmestą 1 ir 2 lygių ŠESD kiekį, kaip reikalaujama pagal 44 straipsnio a ir b punktus, įmonė tą informaciją turi suskirstyti ir atskirai pateikti:
finansinės apskaitos tikslais konsoliduotos įmonių grupės (t. y. patronuojančiosios įmonės ir jos patronuojamųjų įmonių) išmestą ŠESD kiekį taip pat
įmonių, į kurias investuojama, kaip antai asocijuotųjų įmonių, bendrųjų įmonių ar nekonsoliduotų patronuojamųjų įmonių, kurių duomenys nėra visiškai konsoliduoti finansinės apskaitos tikslais konsoliduotos įmonių grupės finansinėse ataskaitose, taip pat sutartimi įformintų susitarimų, kurie yra jungtinė veikla, neturinti subjekto formos (t. y. bendrai kontroliuojama veikla ir turtas), kurių veiklos ji nekontroliuoja, išmestą ŠESD kiekį.
51. Atskleidžiant bendrą išmestą 3 lygio ŠESD kiekį, reikalaujamą pagal 44 straipsnio c punktą, turi būti nurodytas išmestas kiekvienos reikšmingos 3 lygio kategorijos (t. y. kiekvienos 3 lygio kategorijos, kuri yra įmonės prioritetas) ŠESD kiekis metrinėmis CO2 ekvivalento tonomis.
52. Atskleidžiamas visas išmestas ŠESD kiekis, reikalaujamas pagal 44 straipsnio d dalį, yra išmestų 1, 2 ir 3 lygių ŠESD kiekių, atskleistinų pagal 44 straipsnio a–c punktus, suma. Atskleidžiant visą išmestą ŠESD kiekį duomenys suskirstomi taip, kad atskirai būtų nurodoma:
visas išmestas ŠESD kiekis, nustatytas į jį įtrauktą išmestą 2 lygio ŠESD kiekį išmatavus vieta grindžiamu metodu, taip pat
visas išmestas ŠESD kiekis, nustatytas į jį įtrauktą išmestą 2 lygio ŠESD kiekį išmatavus rinka grindžiamu metodu.
Taršos ŠESD intensyvumas pagal grynąsias pajamas ( 39 )
53. Įmonė turi atskleisti savo taršos ŠESD intensyvumą (bendrą išmestą ŠESD kiekį, padalytą iš grynųjų pajamų).
54. Atskleidžiant taršos ŠESD intensyvumą pagal 53 straipsnį turi būti nurodomas visas išmestas ŠESD kiekis metrinėmis CO2e tonomis (reikalaujamas pagal 44 straipsnio d punktą), padalytas iš grynųjų pajamų.
55. Įmonė turi atskleisti veiklos grynųjų pajamų sumų (vardiklio apskaičiuojant pagal 53 straipsnį reikalaujamą taršos ŠESD intensyvumą) sutikrinimą su atitinkama finansinių ataskaitų straipsnio eilute arba aiškinamuoju raštu.
E1-7 atskleidimo reikalavimas „ŠESD absorbavimas ir ŠESD kiekio mažinimo projektai, finansuojami anglies dioksido kreditais“
56. Įmonė turi atskleisti:
dėl projektų, kuriuos ji įgyvendino savo pačios operacijose arba prie kurių ji prisidėjo savo vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse, absorbuotą ir saugomą ŠESD kiekį metrinėmis CO2e tonomis; ir
dėl klimato kaitos švelninimo projektų, kurie vykdomi už jos vertės grandinės ribų ir kuriuos ji finansavo arba ketina finansuoti pirkdama anglies dioksido kreditus, sumažintą išmetamo ŠESD kiekį arba absorbuotą ŠESD kiekį.
57. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas yra:
suteikti galimybę suprasti, kokių veiksmų ėmėsi įmonė siekdama visam laikui absorbuoti ŠESD iš atmosferos arba aktyviai prie to prisidėti ir taip galbūt įgyvendinti nulinio grynojo kiekio uždavinius (kaip nurodyta 60 straipsnyje);
suteikti galimybę suprasti, kokio masto ir kokios kokybės anglies dioksido kreditų įmonė nusipirko arba ketina nusipirkti savanoriškoje rinkoje, kad galbūt taip pagrįstų savo ŠESD neutralumo teiginius (kaip nurodyta 61 straipsnyje).
58. Atskleidžiant informaciją apie absorbuotą ir saugomą ŠESD kiekį, kaip reikalaujama pagal 56 straipsnio a punktą, turi būti nurodoma (jei taikoma):
visas absorbuotas ir saugomas ŠESD kiekis, išreikštas metrinėmis CO2e tonomis, suskirstytas taip, kad atskirai būtų nurodytas su pačios įmonės operacijomis susijęs kiekis ir su jos vertės grandinės pradine ir galutine grandimis susijęs kiekis, taip pat suskirstytas pagal absorbavimo veiklos rūšį ir
įmonės taikomos skaičiavimo prielaidos, metodikos ir sistemos.
59. Atskleidžiant informaciją apie anglies dioksido kreditus, kaip reikalaujama pagal 56 straipsnio b punktą, nurodoma (jei taikoma):
visas už įmonės vertės grandinės ribų gautų anglies dioksido kreditų, kurie patikrinti pagal pripažintus kokybės standartus ir panaikinti ataskaitiniu laikotarpiu, kiekis metrinėmis CO2e tonomis ir
visas už įmonės vertės grandinės ribų gautų anglies dioksido kreditų, kuriuos planuojama panaikinti ateityje, kiekis metrinėmis CO2e tonomis ir tai, ar tie kreditai grindžiami esamais sutartiniais susitarimais, ar ne.
60. Jei įmonė, be bendro išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždavinių (atskleistinų pagal E1-4 atskleidimo reikalavimo 30 straipsnį), nurodo ir turinti nulinio grynojo kiekio uždavinį, ji turi nurodyti jo taikymo sritį, naudojamas metodikas bei sistemas, taip pat paaiškinti, kaip ji ketina neutralizuoti, pavyzdžiui, absorbuoti ŠESD absorbentais, likutinį (po to, kai išmetamas ŠESD kiekis sumažinamas maždaug 90–95 proc.) su jos pačios operacijomis ir vertės grandinės pradine ir galutine grandimis susijusį ŠESD kiekį.
61. Jei įmonė galėjo būti viešai paskelbusi teiginių apie savo poveikio klimatui neutralumą, kuriam pasiekti naudojami anglies dioksido kreditai, ji turi paaiškinti:
ar šie teiginiai yra ir kaip jie yra paremti išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždaviniais, kuriuos reikalaujama nurodyti pagal ETAS E1-4 atskleidimo reikalavimą;
ar šie teiginiai ir kaip šie teiginiai bei kliovimasis anglies dioksido kreditais netrukdo įgyvendinti ir nemažina išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždavinių ( 40 ) arba, jei taikoma, įmonės nulinio grynojo kiekio uždavinio ir
naudojamų anglies dioksido kreditų patikimumą ir naudingumą, be kita ko, remdamasi pripažintais kokybės standartais.
E1-8 atskleidimo reikalavimas „Anglies dioksido įsikainojimas“
62. Įmonė turi atskleisti, ar ji taiko anglies dioksido įsikainojimo sistemas ir, jei taip, kaip jos skatina įgyvendinti su klimatu susijusią politiką bei uždavinius ir priimti atitinkamus sprendimus.
63. Informacija, kurią reikalaujama atskleisti pagal 62 straipsnį, turi apimti:
anglies dioksido įsikainojimo sistemos tipą, pavyzdžiui, ar tai yra šešėlinės kainos, taikomos kapitalo sąnaudoms arba mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros investiciniams sprendimams, ar vidiniai anglies dioksido mokesčiai, ar vidiniai anglies dioksido fondai;
konkrečią anglies dioksido įsikainojimo sistemų taikymo sritį (veiklą, geografinę aprėptį, subjektus ir t. t.);
anglies dioksido kainas, taikomas atsižvelgiant į sistemos tipą, ir esmines prielaidas, kuriomis remiantis tos kainos nustatomos, įskaitant taikomų anglies dioksido kainų šaltinį ir tai, kodėl jos laikomos svarbiomis konkrečiu atveju. Įmonė gali atskleisti anglies dioksido įsikainojimo metodiką, įskaitant tai, kiek nustatant jo kainas remtasi mokslinėmis rekomendacijomis ir kaip jų būsima raida yra susijusi su moksliškai pagrįstomis anglies dioksido įkainojimo trajektorijomis; ir
į aptariamas sistemas įtrauktus einamųjų metų apytikslius bendrus išmetamus ŠESD kiekius metrinėmis CO2e tonomis, išskirstytus pagal 1, 2 ir 3 lygius, taip pat nurodant kiekvieno lygio išmesto ŠESD kiekio dalį visame įmonės išmestame ŠESD kiekyje.
E1-9 atskleidimo reikalavimas „Numatomas finansinis reikšmingų su klimatu susijusių fizinių ir pertvarkos rizikų ir potencialių galimybių poveikis“
64. Įmonė turi atskleisti savo:
numatomą finansinį reikšmingų fizinių rizikų poveikį;
numatomą finansinį reikšmingų pertvarkos rizikų poveikį ir
reikšmingų su klimatu susijusių galimybių potencialią naudą.
65. Informacija, kurią reikalaujama pateikti pagal 64 straipsnį, papildo informaciją apie esamą finansinį poveikį, kurios reikalaujama pagal 2 ETAS SBM-3 48 straipsnio d punktą. Šiuo atskleidimo reikalavimu, susijusiu su:
numatomu finansiniu poveikiu, kurį daro reikšmingos fizinės rizikos ir pertvarkos rizikos, siekiama suteikti galimybę suprasti, kaip šios rizikos daro reikšmingą įtaką (arba gali būti pagrįstai tikimasi, kad ją darys) įmonės finansinei būklei, finansiniams veiklos rezultatams ir pinigų srautams trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais. Vertinant numatomą finansinį reikšmingų fizinių ir pertvarkos rizikų poveikį turėtų būti remiamasi scenarijų analizės, kuria naudotasi atliekant atsparumo analizę pagal 10–13 TR, rezultatais;
informacija apie įmonės potencialą pasinaudoti reikšmingomis su klimatu susijusiomis galimybėmis, siekiama suteikti galimybę suprasti, kaip įmonė gali finansiškai pasinaudoti reikšmingomis su klimatu susijusiomis galimybėmis. Šis atskleidimo reikalavimas papildo pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius, kurie turi būti atskleisti pagal Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2021/2178.
66. Atskleidžiant su reikšmingomis fizinėmis rizikomis susijusį numatomą finansinį poveikį, kaip reikalaujama pagal 64 straipsnio a punktą, turi būti nurodyta ( 41 ):
turto, kuriam kyla reikšminga fizinė rizika trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais, piniginė suma ir proporcija (procentinė dalis) prieš svarstant prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmus; atskirai nurodomos su ūmia ir su lėtine fizine rizika siejamo turto piniginės sumos ( 42 );
turto, kuriam kyla reikšminga fizinė rizika ir dėl kurio imamasi prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų, proporcija;
svarbaus turto, kuriam kyla reikšminga fizinė rizika, buvimo vieta ( 43 ) ir
iš verslo veiklos, kuriai kyla reikšminga fizinė rizika trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais, gaunamų grynųjų pajamų piniginė suma ir proporcija (procentinė dalis).
67. Atskleidžiant su reikšmingomis pertvarkos rizikomis susijusį numatomą finansinį poveikį, kaip reikalaujama pagal 64 straipsnio b punktą, turi būti nurodyta:
turto, kuriam kyla reikšminga pertvarkos rizika trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais, piniginė suma ir proporcija (procentinė dalis) prieš svarstant klimato kaitos švelninimo veiksmus;
turto, kuriam kyla reikšminga pertvarkos rizika ir dėl kurio imamasi klimato kaitos švelninimo veiksmų, proporcija;
įmonės nekilnojamojo turto balansinė vertė, suskirstyta pagal energijos vartojimo efektyvumo klases ( 44 );
įsipareigojimai, kuriuos gali tekti pripažinti finansinėse ataskaitose trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais ir
iš verslo veiklos, kuriai kyla reikšminga pertvarkos rizika trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais, gaunamų grynųjų pajamų piniginė suma ir proporcija (procentinė dalis), įskaitant, kai aktualu, grynąsias pajamas iš įmonės klientų, vykdančių su akmens anglimis, nafta ir dujomis susijusią veiklą.
68. Įmonė turi atskleisti toliau išvardytų elementų sutikrinimą su finansinių ataskaitų atitinkamais straipsniais ar aiškinamaisiais raštais:
turto ir grynųjų pajamų, kuriems kyla reikšminga fizinė rizika, reikšmingų sumų (kurias reikalaujama atskleisti pagal 66 straipsnį);
turto, įsipareigojimų ir grynųjų pajamų, kuriems kyla reikšminga pertvarkos rizika, reikšmingų sumų (kurias reikalaujama atskleisti pagal 67 straipsnį).
69. Atskleisdama potencialą pasinaudoti su klimatu susijusiomis galimybėmis, kaip reikalaujama pagal 64 straipsnio c punktą, įmonė turi apsvarstyti ( 45 ):
numatomą išlaidų ekonomiją dėl klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos veiksmų ir
potencialų rinkos dydį arba numatomus grynųjų pajamų iš mažo anglies dioksido kiekio produktų ir paslaugų arba prisitaikymo sprendimų, kurie įmonei yra arba gali būti prieinami, pokyčius.
70. Dėl galimybių atsirandančio finansinio poveikio kiekybiškai įvertinti nebūtina, jei tokia informacija neatitinka naudingos informacijos kokybės charakteristikų, pateiktų 1 ETAS B priedėlyje „Informacijos kokybinės charakteristikos“ .
A priedėlis
Taikymo reikalavimai
Šis priedėlis yra neatskiriama ETAS E1 dalis. Jis padeda taikyti šiame standarte išdėstytus atskleidimo reikalavimus ir turi tokią pačią galią kaip kitos standarto dalys.
Strategija
E1-1 atskleidimo reikalavimas „Pertvarkos planas klimato kaitai švelninti“
TR 1. Pertvarkos planas yra susijęs su įmonės pastangomis švelninti klimato kaitą. Atskleisdama savo pertvarkos planą įmonė turėtų pateikti aukšto lygio paaiškinimą, kaip koreguos savo strategiją ir verslo modelį, kad užtikrintų jų suderinamumą su perėjimu prie tvarios ekonomikos, su visuotinio atšilimo apribojimu iki 1,5 °C pagal Paryžiaus susitarimą (arba atnaujintą tarptautinį susitarimą dėl klimato kaitos) ir su tikslu iki 2050 m. visiškai arba beveik visiškai neutralizuoti poveikį klimatui, kaip įtvirtinta Reglamente (ES) 2021/1119 (Europos klimato teisės aktas), ir, jei taikytina, kaip ji ketina koreguoti savo poziciją veiklos, susijusios su akmens anglimis, nafta ir dujomis, atžvilgiu.
TR 2. Viešojoje politikoje apibrėžtos dar ne visų sektorių trajektorijos. Todėl informacijos apie pertvarkos plano suderinamumą su tikslu apriboti visuotinį atšilimą iki 1,5 °C atskleidimas pagal 16 straipsnio a punktą turėtų būti suprantamas kaip informacijos apie įmonės išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždavinį atskleidimas. Pagal 16 straipsnio a punktą atskleidžiama informacija turi būti palyginta su visuotinio atšilimo apribojimą iki 1,5 °C atitinkančia trajektorija. Šis palyginimas turėtų būti grindžiamas arba sektoriaus dekarbonizacijos trajektorija (jei įmonė priklauso sektoriui, kuriam tokia trajektorija nustatyta), arba visos ekonomikos scenarijumi, turint omenyje jo apribojimus (t. y. tai yra paprastas išmetamo ŠESD kiekio mažinimo tikslo perkėlimas iš valstybės lygmens į įmonės lygmenį). Šis taikymo reikalavimas turėtų būti skaitomas kartu su 26 TR ir 27 TR bei sektorių dekarbonizacijos trajektorijomis, į kurias juose daroma nuoroda.
TR 3. Atskleisdama informaciją, kurios reikalaujama pagal 16 straipsnio d punktą, įmonė gali svarstyti:
su pagrindiniu turtu siejamą suminį dėl susisaistymo išmetamą ŠESD kiekį nuo ataskaitinių metų iki 2030 m. ir 2050 m., išreikštą tonomis CO2e. Jis įvertinamas kaip apskaičiuotų 1 ir 2 lygių ŠESD kiekių, kurie bus išmesti per aktyvaus ir tvirtai suplanuoto pagrindinio turto eksploatavimo laikotarpį, suma. Pagrindinis turtas – įmonei priklausantis arba jos kontroliuojamas turtas, kurį sudaro esamas arba planuojamas turtas (pvz., stacionarūs arba mobilieji įrenginiai, objektai ir įranga), dėl kurio išmetama daug ŠESD arba tiesiogiai, arba netiesiogiai – naudojant energiją. Tvirtai suplanuotas pagrindinis turtas yra toks turtas, kurį įmonė greičiausiai pradės eksploatuoti per artimiausius 5 metus.
suminį dėl susisaistymo išmetamą ŠESD kiekį (tonomis CO2e), susijusį su tiesioginiu ŠESD išmetimu parduotų produktų naudojimo etape; jis įvertinamas produktų pardavimo apimtį ataskaitiniais metais dauginant iš įvertinto naudojimo etape tiesiogiai išmetamo ŠESD kiekio per visą numatomą jų naudojimo laikotarpį. Šis reikalavimas taikomas tik jei įmonė pagal E1-6 atskleidimo reikalavimo 51 straipsnį nustatė, kad 3 lygio kategorija„parduotų produktų naudojimas“ yra reikšminga; taip pat
planų, kaip ji ketina valdyti (t. y. pertvarkyti, netraukti eksploataciją arba laipsniškai atsisakyti) turtą ir produktus, dėl kurių išmetama daug ŠESD ir suvartojama daug energijos, paaiškinimą.
TR 4. Atskleisdama pagal 16 straipsnio e punktą reikalaujamą informaciją, įmonė turi paaiškinti, kaip ji ketina ilgainiui vis labiau suderinti savo ekonominę veiklą su Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2021/2139 nuostatomis ir taip padėti sau judėti tvarios ekonomikos linkme. Tai darydama įmonė turi atsižvelgti į pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius, kuriuos reikia atskleisti pagal Reglamento (ES) 2020/852 8 straipsnį (visų pirma pajamas iš taksonomijos kriterijus atitinkančios veiklos ir kapitalo sąnaudas, o jei yra, ir kapitalo sąnaudų planus).
TR 5. ►C1 Atskleisdama pagal 16 straipsnio g punktą reikalaujamą informaciją, įmonė turi nurodyti, ar pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2020/1818 (Klimato lyginamųjų indeksų standartų reglamento) ( 46 ) 12 straipsnio 1 dalies d–g punktuose ( 47 ) ir 12 straipsnio 2 dalyje nustatytus neįtraukimo kriterijus ji yra įtraukta į ES su Paryžiaus susitarimu suderintus lyginamuosius indeksus, ar ne. ◄
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-3 „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“
TR 6. Atskleisdama informaciją apie atsparumo analizės aprėptį, kurios reikalaujama pagal 19 straipsnio a punktą, įmonė turi paaiškinti, kuri jos pačios operacijų ir vertės grandinės pradinės ir galutinės grandžių dalis, taip pat kurios reikšmingos fizinės rizikos ir pertvarkos rizikos galėjo būti neįtrauktos į analizę.
TR 7. Atskleisdama pagal 19 straipsnio b punktą reikalaujamą informaciją apie tai, kaip buvo atlikta atsparumo analizė, įmonė turi paaiškinti:
esmines prielaidas apie tai, kaip perėjimas prie mažesnio anglies dioksido kiekio ir atsparios ekonomikos paveiks su ja susijusias makroekonomines tendencijas, energijos suvartojimą ir jos rūšių derinį, taip pat technologijų diegimo prielaidas;
taikytus laikotarpius ir jų suderinimą su klimato ir verslo scenarijais, svarstytais nustatant reikšmingas fizines ir pertvarkos rizikas (11–12 TR straipsniai) ir nustatant išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždavinius (apie kuriuos pranešama pagal E1-4 atskleidimo reikalavimą); taip pat
kaip buvo svarstytas reikšmingų fizinių ir pertvarkos rizikų numatomas finansinis poveikis (kaip reikalaujama pagal E1-9 atskleidimo reikalavimą), taip pat švelninimo veiksmai ir ištekliai (atskleidžiami pagal E1-3 atskleidimo reikalavimą).
TR 8. Atskleisdama informaciją apie atsparumo analizės rezultatus, kurios reikalaujama pagal 19 straipsnio c punktą, įmonė turi paaiškinti:
atsparumo analizės neapibrėžtumo sritis ir mastą, kuriuo atsižvelgta į rizikingą turtą ir verslo veiklą nustatant įmonės strategiją, priimant investicinius sprendimus ir sprendžiant dėl esamų bei planuojamų švelninimo veiksmų;
įmonės gebėjimą pritaikyti arba pakoreguoti savo strategiją ir verslo modelį atsižvelgiant į klimato kaitą trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais, įskaitant gebėjimą užsitikrinti nuolatinį finansavimą prieinamomis kapitalo sąnaudomis, perskirstyti ar atnaujinti esamą turtą arba nutraukti jo eksploatavimą, keisti savo produktų ir paslaugų portfelį ar perkvalifikuoti darbuotojus.
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS IRO-1 „Reikšmingo su klimatu susijusio poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“
TR 9. Atskleisdama informaciją apie poveikio klimatui nustatymo ir vertinimo procesus, kurios reikalaujama pagal 20 straipsnio a punktą, įmonė turi paaiškinti, kaip ji:
išanalizavo savo veiklą ir planus, kad nustatytų esamus ir potencialius būsimus ŠESD išmetimo šaltinius ir, jei taikytina, su klimatu susijusį kitą poveikį lemiančius veiksnius (pvz., juodosios anglies ar troposferinio ozono išmetimą arba žemės naudojimo keitimą) savo pačios operacijose ir visoje vertės grandinėje ir
įvertino savo faktinį ir galimą poveikį klimato kaitai (t. y. visą savo išmetamą ŠESD kiekį).
TR 10. Įmonė gali pagal 20 straipsnio a punktą ir 9 TR atskleidžiamą informaciją susieti su informacija, atskleidžiama pagal šiuos atskleidimo reikalavimus: E1-1 atskleidimo reikalavimo 16 straipsnio d punktą dėl ŠESD kiekio, išmetamo dėl susisaistymo; E1-4 atskleidimo reikalavimą ir E1-6 atskleidimo reikalavimą.
TR 11. Atskleisdama informaciją apie fizinių rizikų nustatymo ir vertinimo procesus, kurios reikalaujama pagal 20 straipsnio b punktą, įmonė turi paaiškinti, ar ir kaip ji:
nustatė su klimatu susijusius pavojus (žr. toliau pateiktą lentelę) trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais ir išanalizavo, ar jos turtas ir verslo veikla gali būti neapsaugoti nuo šių pavojų;
yra nustačiusi trumpąjį, vidutinį ir ilgąjį laikotarpius ir kaip šie nustatyti laikotarpiai yra susiję su numatoma jos turto eksploatavimo trukme, strateginio planavimo laikotarpiais ir kapitalo paskirstymo planais;
atsižvelgdama į pavojų tikėtinumą, mastą ir trukmę, taip pat į įmonės veiklos vykdomo vietų ir tiekimo grandinių geoerdvines koordinates (pvz., pagal ES teritorinių statistinių vienetų nomenklatūrą (NUTS)), įvertino, kokiu mastu jos turtas ir verslo veikla gali būti neapsaugoti nuo šių su klimatu susijusių pavojų ir yra pažeidžiami jų atžvilgiu; taip pat
nustatydama su klimatu susijusius pavojus ir vertindama galimą neapsisaugojimą nuo jų bei pažeidžiamumą jų atžvilgiu, rėmėsi didelio išmetamųjų teršalų kiekio klimato scenarijais, kurie gali būti, pavyzdžiui, grindžiami IPCC SSP5–8.5, atitinkamomis šiais išmetamųjų teršalų scenarijais grindžiamomis regioninėmis klimato projekcijomis ar Finansų sistemos žalinimo tinklo (angl. NGFS) klimato scenarijais, kuriuose aptariamos didelės fizinės rizikos, pavyzdžiui, „šiltnamio pasaulis“ ar „per mažai ir per vėlai“. Bendrieji su klimatu susijusių scenarijų analize susiję reikalavimai pateikti 18 ir 19 straipsniuose ir 13–15 TR.
Su klimatu susijusių pavojų klasifikavimas (Šaltinis: Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2139) |
||||
|
Susiję su temperatūra |
Susiję su vėju |
Susiję su vandeniu |
Susiję su kietąja mase |
Lėtiniai |
Kintanti temperatūra (oro, gėlo vandens, jūros vandens) |
Vyraujančio vėjo pokyčiai |
Kritulių pobūdžio ir rūšių (lietaus, krušos, sniego / ledo) pokyčiai |
Pakrančių erozija |
Šiluminis stresas |
|
Kritulių arba hidrologinis kintamumas |
Dirvožemio degradacija |
|
Temperatūros nepastovumas |
|
Vandenynų rūgštėjimas |
Dirvožemio erozija |
|
Daugiamečio įšalo sluoksnio tirpimas |
|
Sūraus vandens intruzija |
Soliflukcija |
|
|
|
Jūros lygio kilimas |
|
|
|
|
Vandens stygius |
|
|
Ūmūs |
Karščio bangos |
Ciklonai, uraganai, taifūnai |
Sausros |
Lavinos |
Šalčio bangos / šalnos |
Audros (įskaitant pūgas, dulkių ir smėlio audras) |
Gausūs krituliai (lietus, kruša, sniegas / ledas) |
Nuošliaužos |
|
Gamtos gaisrai |
Tornadai |
Potvyniai (pakrančių, upių, lietaus, gruntinio vandens) |
Smegduobės |
|
|
|
Prieledyninio ežero prasiveržimai |
|
TR 12. Atskleisdama informaciją apie pertvarkos rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesus, kurios reikalaujama pagal 20 straipsnio c punktą, įmonė turi paaiškinti, ar ir kaip ji:
nustatė pertvarkos įvykius (žr. toliau pateiktą lentelę su pavyzdžiais) trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais ir išanalizavo, ar jos turtas ir verslo veikla gali būti neapsaugoti nuo šių įvykių. Kalbant apie pertvarkos rizikas ir galimybes, ilgalaikis laikotarpis gali būti daugiau kaip 10 metų ir gali būti suderintas su viešosios politikos klimato tikslais;
atsižvelgdama į pertvarkos įvykių tikėtinumą, mastą ir trukmę, įvertino, kokiu mastu jos turtas ir verslo veikla gali būti neapsaugoti nuo šių nustatytų pertvarkos įvykių ir yra pažeidžiami jų atžvilgiu;
nustatydama pertvarkos įvykius ir vertindama galimą neapsisaugojimą nuo jų, rėmėsi klimato scenarijų analize, apsvarstydama bent scenarijų, kuris atitinka Paryžiaus susitarimą ir pagal kurį klimato kaita neviršija 1,5 °C, pavyzdžiui, grindžiamą Tarptautinės energetikos agentūros scenarijumi (nulinio išmetamųjų teršalų kiekio iki 2050 m. scenarijumi, darnaus vystymosi scenarijumi ir t. t.) arba Finansų sistemos žalinimo tinklo (angl. NGFS) klimato scenarijais. Bendrieji su klimatu susijusių scenarijų analizės reikalavimai pateikti 18 ir 19 straipsniuose ir 13–15 TR; taip pat
nustatė, kuris jos turtas ir verslo veikla yra nesuderinami arba reikia didelių pastangų, kad jie taptų suderinami su perėjimu prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos (pavyzdžiui, nes dėl susisaistymo išmetama daug ŠESD arba tas turtas ir veikla yra nesuderinami su Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2021/2139 reikalavimais dėl taksonominės veiklos atitikties kriterijams).
Su klimatu susijusios pertvarkos įvykių pavyzdžiai (pagrįsti Su klimatu susijusios finansinės informacijos atskleidimo darbo grupės (TCDF) klasifikacija) |
|||
Politika ir teisė |
Technologija |
Rinka |
Reputacija |
Išmetamųjų ŠESD įkainojimas didesnėmis kainomis |
Esamų produktų ir paslaugų pakeitimas mažiau taršiomis alternatyvomis |
Klientų elgesio pokyčiai |
Vartotojų prioritetų pokyčiai |
Didesni išmetamo ŠESD kiekio ataskaitų teikimo įpareigojimai |
Nesėkmingos investicijos į naujas technologijas |
Rinkos signalų neapibrėžtumas |
Sektoriaus stigmatizacija |
Įpareigojimai dėl esamų produktų bei paslaugų ir jų reguliavimas |
Perėjimo prie mažiau taršių technologijų sąnaudos |
Pabrangusios žaliavos |
Išaugęs suinteresuotųjų subjektų susirūpinimas |
Įpareigojimai dėl esamų gamybos procesų ir jų reguliavimas |
|
Neigiami suinteresuotųjų subjektų atsiliepimai |
|
Bylinėjimosi rizika |
|
Su klimatu susijusių scenarijų analizė
TR 13. Atskleisdama pagal 19, 20 bei 21 straipsnius ir 10 TR bei 11 TR reikalaujamą informaciją, įmonė turi paaiškinti, kaip ji, nustatydama ir vertindama fizines ir pertvarkos rizikas bei galimybes trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais, naudojosi jos aplinkybėms tinkamų su klimatu susijusių scenarijų analize, įskaitant tai:
kuriuos scenarijus ji naudojo, kokie jų šaltiniai ir kaip jie atitinka pažangiausią mokslą;
kokius tekstinius apibūdinimus, laikotarpius ir rezultatus ji naudojo, taip pat argumentus, kodėl įmonė mano, kad naudotų scenarijų spektras apima tikėtinas rizikas ir neapibrėžtumą;
kokias pagrindines jėgas ir veiksnius (tai gali būti, pavyzdžiui, politikos prielaidos, makroekonominės tendencijos, energijos vartojimas ir jos rūšių derinys, technologinės prielaidos) ji apsvarstė kiekviename scenarijuje ir kodėl jie svarbūs įmonei; taip pat
kokie buvo pagrindiniai scenarijų įvesties duomenys ir apribojimai, įskaitant jų išsamumo lygį (pvz., ar su klimatu susijusių fizinių rizikų analizė grindžiama įmonės veiklos vietų geoerdvinėmis koordinatėmis, ar nacionalinio arba regioninio lygmens bendraisiais duomenimis).
TR 14. Analizuodama scenarijus įmonė gali atsižvelgti į šias gaires: TCFD techninį priedą „Dėl scenarijų naudojimo atskleidžiant informaciją apie su klimatu susijusias rizikas ir galimybes“ (angl. „The Use of Scenario Analysis in Disclosure of Climate-Related Risks and Opportunities“) (2017); TCFD ne finansų įmonėms skirtas scenarijų analizės gaires (angl. „Guidance on Scenario Analysis for Non-Financial Companies“) (2020); ISO 14091:2021 standartą „Prisitaikymas prie klimato kaitos. Pažeidžiamumo, poveikio ir rizikos vertinimo gairės“; bet kurį kitą pripažintą bendrą standartą, parengtą, pavyzdžiui, Finansų sistemos žalinimo tinklo, taip pat į ES, nacionalines, regionines ir vietos taisykles.
TR 15. Įmonė turi trumpai paaiškinti, kaip jos naudojami klimato scenarijai atitinka finansinėse ataskaitose pateiktas kritines su klimatu susijusias prielaidas.
E1-2 atskleidimo reikalavimas „Su klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie jos susijusi politika“
TR 16. Su klimato kaitos švelninimu susijusi politika ir su prisitaikymu prie klimato kaitos susijusi politika gali būti atskleidžiamos atskirai, nes jų tikslai, dalyviai, veiksmai ir joms įgyvendinti reikalingi ištekliai skiriasi.
TR 17. Su klimato kaitos švelninimu susijusia politika siekiama valdyti pačios įmonės operacijose ir (arba) jos vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse išmetamą ŠESD kiekį, absorbuojamą ŠESD kiekį ir pertvarkos rizikas įvairiais laikotarpiais. ►C1 22 straipsnyje nustatytas reikalavimas gali būti taikomas tiek atskirai klimato kaitos švelninimo politikai, tiek susijusiai kitų sričių politikai (įskaitant mokymo politiką, viešųjų pirkimų ar tiekimo grandinės politiką, investavimo politiką arba produktų kūrimo politiką), kuria netiesiogiai prisidedama prie klimato kaitos švelninimo. ◄
TR 18. Su prisitaikymu prie klimato kaitos susijusia politika siekiama valdyti įmonės fizines su klimatu susijusias rizikas ir su prisitaikymu prie klimato kaitos susijusias pertvarkos rizikas. 22 ir 25 straipsniuose nustatyti reikalavimai gali būti taikomi tiek atskirai prisitaikymo prie klimato kaitos politikai, tiek susijusiai kitų sričių politikai (įskaitant mokymo politiką, ekstremaliųjų situacijų politiką arba sveikatos ir saugos politiką), kuria netiesiogiai prisidedama prie prisitaikymo prie klimato kaitos.
E1-3 atskleidimo reikalavimas „Su klimato kaitos politika susiję veiksmai ir ištekliai“
TR 19. Atskleisdama informaciją apie veiksmus, kurios reikalaujama pagal 29 straipsnio a ir b punktus, įmonė gali:
atskleisti pagrindinius veiksmus, kurių ji ėmėsi, ir (arba) planus vienu arba atskirais veiksmais įgyvendinti klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos politiką;
klimato kaitos švelninimo veiksmus (dekarbonizacijos svertus) sugrupuoti pagal įmonės konkrečius veiksmus atitinkančias rūšis, kaip antai, energijos vartojimo efektyvumo didinimas, elektrifikacija, kuro rūšies pakeitimas, atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimas, produktų pakeitimas ir tiekimo grandinės dekarbonizacija;
atskleisti pagrindinių klimato kaitos švelninimo veiksmų ir išmatuojamų uždavinių sąrašą (kaip reikalaujama pagal E1-4 atskleidimo reikalavimą), kuriame jie suskirstyti pagal dekarbonizacijos svertus; taip pat
atskleisti prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmus pagal prisitaikymo prie klimato kaitos sprendimo rūšį (pvz., gamtos procesais pagrįsti sprendimai, inžineriniai sprendimai ar technologiniai sprendimai).
TR 20. Atskleisdama informaciją apie išteklius, kurios reikalaujama pagal 29 straipsnio c punktą, įmonė turi atskleisti tik reikšmingas veiklos sąnaudų ir kapitalo sąnaudų sumas, kurių reikia veiksmams įgyvendinti, nes šios informacijos atskleidimo tikslas – įrodyti įmonės veiksmų patikimumą, o ne atskleistas sumas sutikrinti su finansinėmis ataskaitomis. Atskleistos kapitalo sąnaudų ir veiklos sąnaudų sumos turi būti materialiojo ir nematerialiojo turto papildymai einamaisiais finansiniais metais, taip pat būsimais veiksmų įgyvendinimo laikotarpiais planuojami papildymai. Atskleistos sumos turi būti tik tokios papildomos finansinės investicijos, kuriomis tiesiogiai prisidedama prie įmonės uždavinių įgyvendinimo.
TR 21. Kaip reikalaujama pagal 2 ETAS MDR-A, įmonė paaiškina, ar ir kokiu mastu jos gebėjimas įgyvendinti veiksmus priklauso nuo turimų išteklių ir jų paskirstymo. Nuo to, ar įmonė nuolat galės gauti finansavimą prieinamomis kapitalo sąnaudomis, gali priklausyti jos galimybės įgyvendinti savo veiksmus, be kita ko, prisitaikyti prie pasiūlos ir (arba) paklausos pokyčių, atlikti susijusius įsigijimus ir daug investuoti į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą.
TR 22. Veiksmams įgyvendinti reikalingos veiklos sąnaudų ir kapitalo sąnaudų sumos, atskleidžiamos pagal 29 straipsnio c punktą, turi derėti su pagrindiniais veiklos rezultatų rodikliais (kapitalo sąnaudų ir veiklos sąnaudų pagrindiniais veiklos rezultatų rodikliais) ir, jei taikoma, su Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2021/2178 nurodytu kapitalo sąnaudų planu. Įmonė turi paaiškinti visus galimus reikšmingų veiklos sąnaudų ir kapitalo sąnaudų sumų, atskleistų pagal šį standartą, ir pagrindinių veiklos rezultatų rodiklių, atskleistų pagal Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2021/2178, skirtumus, kurie gali atsirasti, pavyzdžiui, dėl to, kad atskleidžiama ekonominė veikla pagal tame deleguotajame reglamente pateiktą apibrėžtį yra netaksonominė. Įmonė gali savo veiksmus suskirstyti pagal ekonominę veiklą, kad galėtų palyginti savo veiklos sąnaudas ir kapitalo sąnaudas ir, jei taikoma, savo veiklos sąnaudų ir (arba) kapitalo sąnaudų planus su savo veiklos, atitinkančios taksonomijos kriterijus, pagrindiniais veiklos rezultatų rodikliais.
Rodikliai ir uždaviniai
E1-4 atskleidimo reikalavimas „Su klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie jos susiję uždaviniai“
TR 23. Pagal 34 straipsnio a punktą, įmonė gali išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždavinius atskleisti intensyvumo verte. Intensyvumo uždaviniai formuluojami kaip išmetamo ŠESD kiekio ir fizinio aktyvumo vieneto arba ekonominio rezultato vieneto santykis. Tinkami tokio aktyvumo arba rezultatų vienetai nurodyti sektoriams taikomuose ETAS. Tais atvejais, kai įmonė yra nusistačiusi tik taršos ŠESD intensyvumo mažinimo uždavinį, ji vis tiek turi atskleisti susijusias absoliučiąsias tikslinių metų ir tarpinių metų vertes. Dėl to gali susiklostyti situacija, kad įmonei teks atskleisti absoliučiojo išmetamo ŠESD kiekio padidėjimą tiksliniais ir tarpiniais metais, pavyzdžiui, dėl to, kad ji numato natūralų savo verslo augimą.
TR 24. Atskleisdama informaciją, kurios reikalaujama pagal 34 straipsnio b punktą, įmonė turi nurodyti, kokia uždavinio dalis skirta kiekvieno (1, 2 ir 3) lygio išmetamoms ŠESD. Įmonė turi nurodyti, pagal kokį metodą (t. y. vieta grindžiamą metodą ar rinka grindžiamą metodą) ji apskaičiavo į uždavinį įtrauktą išmestą 2 lygio ŠESD kiekį. Jei išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždavinio aprėptis skiriasi nuo išmesto ŠESD kiekio, apie kurį pranešta pagal E1-6 atskleidimo reikalavimą, aprėpties, įmonė turi atskleisti, kokios dujos į jį įtrauktos, kokios procentinės dalys tenka išmetamiems 1, 2 ir 3 lygių ŠESD kiekiams ir koks nustatytas visas išmestas ŠESD kiekis. Atskleisdama informaciją apie savo patronuojamųjų įmonių išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždavinius įmonė turi šiuos reikalavimus analogiškai taikyti patronuojamosios įmonės lygmeniu.
TR 25. Atskleisdama pagal 34 straipsnio c punktą reikalaujamą informaciją apie bazinius metus ir pradinę reikšmę:
įmonė turi trumpai paaiškinti, kaip ji užtikrino, kad pradinė reikšmė, pagal kurią vertinama uždavinio įgyvendinimo pažanga, atspindėtų konkrečią aptariamą veiklą ir išorės veiksnių poveikį (pvz., temperatūros anomalijos tam tikrais metais gali paveikti energijos suvartojimą ir susijusį išmetamą ŠESD kiekį). Tai galima padaryti normalizuojant pradinę reikšmę arba naudojant pagal trejų metų vidurkį apskaičiuotą pradinę reikšmę, jei tai padidina reprezentatyvumą ir leidžia nustatyti tikslesnę pradinę reikšmę;
pradinė reikšmė ir baziniai metai turi būti nekeičiami, nebent labai pasikeistų uždavinio taikymo sritis arba atskaitomybės aprėptis. Tokiu atveju įmonė turi paaiškinti, kokį poveikį naujoji pradinė reikšmė daro naujam uždaviniui, jo įgyvendinimui ir pažangos pateikimui laikui bėgant. Siekdama geresnio palyginamumo, naujiems uždaviniams įmonė turi pasirinkti netolimus bazinius metus – jie turi būti nuo pirmų naujojo uždavinio ataskaitinių metų nutolę ne daugiau kaip per trejus metus. Pavyzdžiui, jei uždavinio įgyvendinimo metai yra 2030 m., o uždavinio įgyvendinimo laikotarpis yra 2025–2030 m., baziniai metai turi būti pasirinkti iš 2022–2025 m. laikotarpio;
savo bazinius metus įmonė turi atnaujinti 2030 m., o po to po kiekvieno penkerių metų laikotarpio. Vadinasi, iki 2030 m. įmonių pasirinkti baziniai metai gali būti arba šiuo metu esamiems uždaviniams taikomi baziniai metai, arba pirmieji Direktyvos (ES) 2022/2464 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti tvarumo atskaitomybės reikalavimų taikymo metai (2024, 2025 arba 2026 m.), o po 2030 m. jie yra kas penkerius metus (2030, 2035 m. ir t. t.); taip pat
pateikdama informaciją apie su klimatu susijusius uždavinius, įmonė gali atskleisti iki esamų bazinių metų padarytą šių uždavinių įgyvendinimo pažangą. Tai darydama įmonė turi kiek galėdama užtikrinti, kad informacija apie ankstesnę pažangą atitiktų šio standarto reikalavimus. Jei yra metodinių skirtumų, pavyzdžiui, susijusių su uždavinių taikymo sritimi, įmonė turi pateikti trumpą šių skirtumų paaiškinimą.
TR 26. Atskleisdama informaciją, kurios reikalaujama pagal 34 straipsnio d ir e punktus, įmonė turi pateikti tikslinio laikotarpio informaciją darydama nuorodą į konkretaus sektoriaus (jei yra) arba į bendrą išmetamo teršalų kiekio trajektoriją, suderinamą su visuotiniu atšilimu 1,5 °C. Šiuo tikslu įmonė turi apskaičiuoti su 1,5 °C suderintas 1 ir 2 lygių (ir, jei taikytina, atskirai 3 lygio) ŠESD išmetimo referencines siektinas reikšmes, su kuriomis ji galėtų palyginti savo pačios atitinkamų lygių išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždavinius arba tarpinius uždavinius.
TR 27. Referencinė siektina reikšmė gali būti apskaičiuojama baziniais metais išmestą ŠESD kiekį padauginus iš konkretaus sektoriaus (sektoriaus dekarbonizacijos metodika) arba bendrojo išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo koeficiento (sumažinimo metodika). Šiuos išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo koeficientus galima gauti iš įvairių šaltinių. Įmonė turėtų užtikrinti, kad naudojasi šaltiniu, grindžiamu visuotinio atšilimo apribojimą iki 1,5 °C atitinkančia išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo trajektorija.
TR 28. Išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo koeficientai gali būti plėtojami toliau. Todėl įmonės raginamos naudoti tik atnaujintą viešai prieinamą informaciją.
|
2030 m. |
2050 m. |
Tarpsektorinio mažinimo (ACA) trajektorija, grindžiama 2020 m. referenciniais metais |
-42 % |
-90 % |
Šaltinis: pagrįsta „Pathways to Net-zero –SBTi Technical Summary“ (1.0 versija, 2021 m. spalio mėn.). |
TR 29. Referencinė siektina reikšmė priklauso nuo bazinių metų ir išmetamųjų taršalų lygio pradinės reikšmės, naudojamos nustatant įmonės išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždavinį. Todėl įmonėms, kurių baziniai metai yra netolimi arba kurių pradinis išmetimo lygis yra aukštesnis, pasiekti referencinę siektiną reikšmę gali būti mažesnis iššūkis nei įmonėms, kurios jau anksčiau ėmėsi plataus užmojo veiksmų išmetamam ŠESD kiekiui sumažinti. Todėl įmonės, kurios praeityje jau sumažino savo išmetamą ŠESD kiekį pagal 1,5 °C scenarijų atitinkančią tarpsektorinę arba konkretaus sektoriaus trajektoriją, gali nustatydamos referencinę siektiną reikšmę atitinkamai pakoreguoti savo pradinį išmetamųjų teršalų kiekį. Atitinkamai, jei įmonė koreguoja pradinį išmetamųjų teršalų kiekį siekdama nustatyti referencinę siektiną reikšmę, ji negali atsižvelgti į ankstesnį kaip 2020 m. išmetamo ŠESD kiekio sumažinimą ir turi pateikti tinkamus išmetamo ŠESD kiekio sumažinimo praeityje įrodymus.
TR 30. Atskleisdama pagal 34 straipsnio f punktą reikalaujamą informaciją, įmonė turi:
darydama nuorodą į savo klimato kaitos švelninimo veiksmus, paaiškinti dekarbonizacijos svertus ir jų numatomą kiekybinį indėlį siekiant jos kiekvieno lygmens (1, 2 ir 3) išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždavinių;
paaiškinti, ar ji planuoja įdiegti naujų technologijų ir koks bus jų vaidmuo siekiant jos išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždavinių; taip pat
paaiškinti, ar, siekdama išsiaiškinti atitinkamus aplinkos, visuomenės, technologijų, rinkos ir politikos pokyčius ir nustatyti dekarbonizacijos svertus, ji apsvarstė ir kaip apsvarstė įvairius klimato scenarijus, tarp kurių turi būti bent klimato scenarijus, pagal kurį visuotinis klimato atšilimas apribojamas iki 1,5 °C.
TR 31. Įmonė gali savo išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždavinius ir klimato kaitos švelninimo veiksmus (žr. 19 TR) pateikti lentelės arba raidą bėgant laikui vaizduojančios grafinės trajektorijos forma. Toliau pateiktas paveikslėlis ir lentelė – pavyzdžiai, kaip galima kartu pateikti uždavinius ir dekarbonizacijos svertus.
|
Baziniai metai (pvz., 2025 m.) |
2030 m. uždavinys |
2035 m. uždavinys |
… |
Uždavinys iki 2050 m. |
Išmetamas ŠESD kiekis (ktCO2e) |
100 |
60 |
40 |
|
|
Efektyvus energijos vartojimas ir vartojimo mažinimas |
- |
-10 |
-4 |
|
|
Efektyvus medžiagų naudojimas ir naudojimo mažinimas |
- |
-5 |
- |
|
|
Kuro rūšies pakeitimas |
- |
-2 |
- |
|
|
Elektrifikacija |
- |
- |
-10 |
|
|
Atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimas |
- |
-10 |
-3 |
|
|
Produkto atsisakymas, pakeitimas kitu ar modifikavimas |
- |
-8 |
- |
|
|
Proceso atsisakymas, pakeitimas kitu ar modifikavimas |
- |
-5 |
-3 |
|
|
Kita |
- |
- |
|
|
|
E1-5 atskleidimo reikalavimas „Energijos suvartojimas ir jos rūšių derinys“
Apskaičiavimo gairės
TR 32. Rengdama informaciją apie energijos suvartojimą, kurios reikalaujama pagal 35 straipsnį, įmonė turi:
nurodyti tik su pačios įmonės vykdomais ar kontroliuojamais procesais susijusias energijos sąnaudas, taikydama tą pačią aprėptį kaip ir 1 bei 2 lygių išmetamo ŠESD kiekio atskleidimo atveju;
neįtraukti pradinių žaliavų ir kuro, kuris deginamas ne energijai gauti. Įmonė, kuri kurą naudoja kaip pradines žaliavas, gali informaciją apie šį suvartojimą atskleisti atskirai nuo šios reikalaujamos atskleisti informacijos;
užtikrinti, kad visa kiekybinė su energija susijusi informacija būtų pateikiama kaip apatinio šilumingumo vertė megavatvalandėmis (MWh). Jei su energija susiję neapdoroti duomenys turimi tik kitais nei MWh energijos vienetais (pvz., gigadžauliais (GJ) arba britų terminiais vienetais (Btu)), tūrio vienetais (pvz., kubinėmis pėdomis ar galonais) arba masės vienetais (pvz., kilogramais ar svarais), jie turi būti perskaičiuoti į MWh naudojant tinkamus perskaičiavimo koeficientus (žr., pvz., IPCC Penktosios vertinimo ataskaitos II priedą). Kuro perskaičiavimo koeficientai turi būti skaidrūs ir taikomi nuosekliai;
užtikrinti, kad visa kiekybinė su energija susijusi informacija būtų pateikiama kaip galutinės energijos suvartojimas, nurodant faktiškai įmonės suvartojamos energijos kiekį, pvz., naudojant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27 ( 48 ) dėl energijos vartojimo efektyvumo IV priedo lentelę;
atskleisdama savarankiškai pasigamintos energijos suvartojimą, išvengti dvigubo kuro sąnaudų skaičiavimo. Jei įmonė gamina elektros energiją iš neatsinaujinančiųjų arba atsinaujinančiųjų išteklių kuro ir pasigamintą elektros energiją suvartoja pati, suvartota energija skaičiuojama tik vieną kartą kaip suvartotas kuras;
iš suvartotos energijos neatimti pagamintos energijos, net jei veiklos vietoje pagaminta energija parduodama trečiajai šaliai ir yra jos suvartojama;
energijos, kuri gaunama organizacijos ribose, neskaičiuoti kaip į(si)gytos energijos;
iš trečiosios šalies pramoninių procesų kaip atliekinę energiją gautą garą, šilumą ar vėsumą apskaityti kaip į(si)gytą energiją;
vandenilį iš atsinaujinančiųjų išteklių ( 49 ) apskaityti kaip atsinaujinančiųjų išteklių kurą. Vandenilis, kuris nėra gautas vien iš atsinaujinančiųjų išteklių, įtraukiamas kaip kitų neatsinaujinančiųjų išteklių kuro sąnaudos; taip pat
elektros energiją, garą, šilumą ar vėsumą išskirstydama į pagamintus iš atsinaujinančiųjų išteklių ir neatsinaujinančiųjų išteklių pagal rinka grindžiamą išmesto 2 lygio ŠESD kiekio apskaičiavimo metodą, laikytis konservatyvaus požiūrio. Įmonė tokią suvartotą energiją gali laikyti gauta iš atsinaujinančių išteklių tik jei perkamos energijos kilmė yra aiškiai apibrėžta sutartimi įformintuose susitarimuose su tiekėjais (tai gali būti atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutartis, standartinis žaliosios elektros energijos tarifas, tokios rinkos priemonės kaip Europoje naudojama elektros energijos, pagamintos iš atsinaujinančiųjų išteklių, kilmės garantija ( 50 ) arba panašios priemonės, kaip antai JAV ir Kanadoje naudojami atsinaujinančiųjų išteklių energijos sertifikatai ir kt.).
TR 33. ►C1 38 straipsnyje reikalaujamą informaciją turi pateikti įmonės, kurios vykdo veiklą bent viename iš didelį poveikį klimatui darančių sektorių. ◄ Informacija, kurią reikalaujama pateikti pagal 38 straipsnio a–e punktus, taip pat apima iš iškastinio kuro pagamintą energiją, kuri suvartota vykdant operacijas sektoriuose, kurie nėra didelį poveikį klimatui darantys sektoriai.
TR 34. Informacija apie energijos suvartojimą ir jos rūšių derinį gali būti pateikiama naudojant toliau pateiktą lentelę – didelį poveikį klimatui darančių sektorių įmonės pildo visą lentelę, o visų kitų sektorių įmonės 1–5 eilutes praleidžia.
Energijos suvartojimas ir rūšių derinys |
Palyginimas |
N metai |
(1) Akmens anglių ir jų produktų kuro suvartojimas (MWh) |
|
|
(2) Žalios naftos ir naftos produktų kuro suvartojimas (MWh) |
|
|
(3) Gamtinių dujų kuro suvartojimas (MWh) |
|
|
(4) Kitų iškastinių išteklių kuro suvartojimas (MWh) |
|
|
(5) Į(si)gytos iškastinių išteklių elektros energijos, šilumos, garo ir vėsumos suvartojimas (MWh) |
|
|
(6) Visas iškastinių išteklių energijos suvartojimas (MWh) (1–5 eilučių suma) |
|
|
Iškastinių išteklių energijos dalis visame energijos suvartojime (%) |
|
|
(7) Branduolinių išteklių kuro suvartojimas (MWh) |
|
|
Branduolinių išteklių energijos dalis visame energijos suvartojime (%) |
|
|
(8) Atsinaujinančiųjų išteklių kuro, įskaitant biomasę (kuri taip pat apima biologinės kilmės pramonines ir komunalines atliekas, biodujas, vandenilį iš atsinaujinančiųjų išteklių ir t. t.) suvartojimas |
|
|
(9) Į(si)gytos atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos, šilumos, garo ir vėsumos suvartojimas (MWh) |
|
|
(10) Pasigamintos ne kurui naudojamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos suvartojimas (MWh) |
|
|
(11) Visas atsinaujinančiųjų išteklių energijos suvartojimas (MWh) (8–10 eilučių suma) |
|
|
Atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis visame energijos suvartojime (%) |
|
|
►C1 Visas energijos suvartojimas (MWh) (6, 7 ir 11 eilučių suma) ◄ |
|
|
TR 35. Tvarumo ataskaitoje visas energijos suvartojimas (atskirai nurodant iškastinių išteklių, branduolinių išteklių ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos suvartojimą) gali būti pavaizduotas grafiškai parodant kitimą bėgant laikui (pvz., skritulinėje arba juostinėje diagramoje).
Energijos suvartojimo intensyvumas pagal grynąsias pajamas
TR 36. Rengdama informaciją apie energijos suvartojimo intensyvumą, kurios reikalaujama pagal 40 straipsnį, įmonė turi:
energijos suvartojimo intensyvumo koeficientą apskaičiuoti pagal šią formulę:
visą suvartotos energijos kiekį nurodyti MWh, o grynąsias pajamas – piniginiais vienetais (pvz., eurais);
į skaitiklį įrašyti tik su didelį poveikį klimatui darančių sektorių veikla susijusią proporcingą viso galutinės energijos suvartojimo dalį, o vardiklyje – proporcingą su tais sektoriais susijusių grynųjų pajamų dalį. Iš esmės ir skaitiklio, ir vardiklio aprėptis turėtų derėti;
visą suvartojamos energijos kiekį apskaičiuoti pagal 37 straipsnyje nustatytą reikalavimą;
grynąsias pajamas apskaičiuoti pagal finansinėms ataskaitoms taikomus apskaitos standartų reikalavimus, t. y. 15-ąjį TFAS „Pajamos pagal sutartis su klientais“ arba vietos BAP reikalavimus.
TR 37. Kiekybinė informacija gali būti pateikta toliau pateiktoje lentelėje.
Energijos suvartojimo intensyvumas pagal grynąsias pajamas |
Palyginimas |
N |
% N / N-1 |
Visas vykdant didelį poveikį klimatui darančių sektorių veiklą suvartotos energijos kiekis, padalytas iš grynųjų pajamų, gautų iš tos veiklos (MWh / piniginis vienetas) |
|
|
|
TR 38. Grynųjų pajamų, gautų iš didelį poveikį klimatui darančių sektorių veiklos, sutikrinimas su atitinkamomis finansinių ataskaitų straipsnių eilutėmis arba jose atskleista informacija (kaip reikalaujama pagal 43 straipsnį) gali būti pateikiamas:
pateikiant kryžminę nuorodą į susijusią finansinių ataskaitų straipsnio eilutę arba jose atskleistą informaciją arba
jei grynųjų pajamų negalima tiesiogiai susieti su finansinės ataskaitos straipsnio eilute arba joje atskleista informacija, – sutikrinant kiekius, kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje.
Didelį poveikį klimatui darančių sektorių veiklos grynosios pajamos, naudotos energijos suvartojimo intensyvumui apskaičiuoti |
|
Grynosios pajamos (kitos) |
|
Visos grynosios pajamos (iš finansinių ataskaitų) |
|
E1-6 atskleidimo reikalavimai „Bendri 1, 2 ir 3 lygių išmesti ŠESD kiekiai ir visas išmestas ŠESD kiekis“
Apskaičiavimo gairės
TR 39. Rengdama informaciją apie išmestą ŠESD kiekį, kurią reikalaujama atskleisti pagal 44 straipsnį, įmonė turi:
atsižvelgti į principus, reikalavimus ir gaires, pateiktus ŠESD protokolo įmonių standarte (2004 m.). Įmonė gali atsižvelgti į Komisijos rekomendaciją (ES) 2021/2279 ( 51 ) arba EN ISO 14064-1:2018 standarto reikalavimus. Jei įmonė jau taiko standarte ISO 14064–1: 2018 nustatytą ŠESD apskaitos metodiką, ji vis tiek turi laikytis šio standarto reikalavimų (pvz., dėl atskaitomybės apimties ir išmesto 2 lygio ŠESD kiekio, apskaičiuoto pagal rinka grindžiamą metodą, atskleidimo);
atskleisti metodikas, reikšmingas prielaidas ir išmetamųjų teršalų faktorius, naudotus išmestam ŠESD kiekiui apskaičiuoti arba išmatuoti, bei atskleisti, kodėl ji juos pasirinko, ir pateikti nuorodą arba saitą į visas naudotas skaičiavimo priemones;
įtraukti išmestą CO2, CH4, N2O, HFC, PFC, SF6 ir NF3 kiekį. Kitų rūšių ŠESD svarstytinos, jei išmetamas jų kiekis yra reikšmingas; taip pat
kitų ŠESD nei CO2 kiekiui apskaičiuoti CO2 ekvivalentais naudoti naujausias IPCC paskelbtas visuotinio atšilimo potencialo (VAP) 100 metų laikotarpio vertes.
TR 40. Rengdama pagal 50 straipsnį reikalaujamą informaciją apie savo asocijuotųjų įmonių, bendrųjų įmonių, nekonsoliduotų patronuojamųjų įmonių (investicinių subjektų) ir veiklos, vykdomos pagal sutartimi įformintus susitarimus, išmetamą ŠESD kiekį, įmonė turi konsoliduoti visą (100 %) įmonių, kurių veiklos kontrolę ji vykdo, išmestą ŠESD kiekį. Praktiškai tai yra tada, kai įmonės turi licenciją – arba leidimą – valdyti tų asocijuotųjų įmonių, bendrųjų įmonių, nekonsoliduotų patronuojamųjų įmonių (investicinių subjektų) ir pagal sutartimi įformintus susitarimus turimą turtą. Jei įmonė vykdo sutartimi įformintą veiklos kontrolę dalį laiko, ji turi konsoliduoti visą (100 %) tuo metu, kai ji vykdė veiklos kontrolę, išmestą ŠESD kiekį.
TR 41. Kaip nustatyta 1 ETAS 3.7 skirsnyje, įmonė informaciją apie išmestą ŠESD kiekį turi tinkamai suskirstyti. Pavyzdžiui, įmonė gali išmestą 1, 2 ir 3 lygių ŠESD kiekį suskirstyti pagal šalis, veiklos segmentus, ekonominės veiklos rūšis, patronuojamąsias įmones, ŠESD kategorijas (CO2, CH4, N2O, HFC, PFC, SF6, NF3 ir kitas įmonės nuožiūra įtrauktas ŠESD) ar šaltinio tipą (stacionarusis deginimo įrenginys, mobilusis deginimo įrenginys, proceso metu išsiskiriančios ŠESD ir nevaldomieji išmetamieji teršalai).
TR 42. Įmonės ataskaitinis laikotarpis gali skirtis nuo kai kurių arba visų kitų jos vertės grandinės subjektų ataskaitinio laikotarpio. Tokiomis aplinkybėmis įmonei leidžiama išmatuoti savo išmetamą ŠESD kiekį pagal 44 straipsnį naudojantis nuo jos ataskaitinio laikotarpio besiskiriančių ataskaitinių laikotarpių informacija, jei ta informacija gauta iš jos vertės grandinės subjektų, kurių ataskaitiniai laikotarpiai įmonės ataskaitinio laikotarpio neatitinka, su sąlyga, kad:
įmonė išmestam ŠESD kiekiui nustatyti naudoja naujausius turimus tų vertės grandinės subjektų duomenis;
ataskaitinio laikotarpio trukmė yra ta pati, taip pat
įmonė atskleidžia svarbių įvykių ir aplinkybių pokyčių (susijusių su ŠESD išmetimu), kurie įvyksta tarp jos vertės grandinės subjektų ataskaitų datų ir įmonės bendrosios paskirties finansinių ataskaitų datos, poveikį.
TR 43. Rengdama informaciją apie bendrą išmestą 1 lygio ŠESD kiekį, kurios reikalaujama pagal 48 straipsnio a punktą, įmonė turi:
apskaičiuoti arba išmatuoti stacionariųjų ir mobiliųjų deginimo įrenginių išmetamą ŠESD kiekį, proceso metu išsiskiriančių ŠESD kiekį ir nevaldomųjų išmetamųjų teršalų kiekį; tam naudoti tinkamus veiklos duomenis, apimančius kuro iš neatsinaujinančiųjų išteklių suvartojimą;
naudoti tinkamus ir nuoseklius išmetamųjų teršalų faktorius;
biogeninio CO2, išmesto deginant biomasę ar jai biologiškai skaidantis, kiekį atskleisti atskirai nuo išmesto 1 lygio ŠESD kiekio, tačiau į jį įtraukti išmetamą kitų rūšių ŠESD (visų pirma CH4 ir N2O) kiekį;
apskaičiuodama išmestą 1 lygio ŠESD kiekį neįtraukti absorbuoto ŠESD kiekio ir jokių nusipirktų, parduotų ar perduotų anglies dioksido kreditų ar ŠESD apyvartinių taršos leidimų; taip pat
teikdama veiklos ataskaitas pagal ES ATLPS, 1 lygio išmesto ŠESD kiekio ataskaitą teikti pagal ES ATLPS metodiką. ES ATLPS metodika gali būti naudojama ir veiklai geografinėse vietovėse ar sektoriuose, kuriems ES ATLPS netaikoma;
TR 44. Rengdama informaciją apie išmesto 1 lygio ŠESD kiekio, kuriam taikomos reguliuojamos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ATLPS), procentinę dalį, kurios reikalaujama pagal 48 straipsnio b punktą, įmonė turi:
atsižvelgti į ŠESD kiekį, išmetamą iš jos eksploatuojamų įrenginių, kuriems taikomos reguliuojamos ATLPS, įskaitant ES ATLPS, nacionalines ATLPS ir ATLPS už ES ribų, jei taikoma;
įtraukti tik išmestą CO2, CH4, N2O, HFC, PFC, SF6 ir NF3 kiekį;
užtikrinti, kad bendro išmesto 1 lygio ŠESD kiekio ir reguliuojamų ATLPS apimamo išmesto ŠESD kiekio ataskaitinis laikotarpis būtų tas pats; taip pat
procentinę dalį apskaičiuoti pagal šią formulę:
ŠESD kiekis (t CO2e) iš ES ATLPS įrenginių + nacionalinių ATLPS įrenginių + ne ES ATLPS įrenginių |
išmestas 1 lygio ŠESD kiekis (t CO2e) |
TR 45. Rengdama informaciją apie bendrą išmestą 2 lygio išmestą ŠESD kiekį, kurios reikalaujama pagal 49 straipsnį, įmonė turi:
atsižvelgti į principus ir reikalavimus, pateikiamus ŠESD protokolo dokumente „Scope 2 Guidance“ (2015 m. versijoje, ypač su sutartinėmis priemonėmis susijusiame 7.1 skyriuje pateikiamais 2 lygio ŠESD kokybės kriterijais); ji taip pat gali atsižvelgti į Komisijos rekomendaciją (ES) 2021/2279 arba atitinkamus EN ISO 14064–1:2018 reikalavimus dėl su importuojama energija susijusio netiesiogiai išmetamo ŠESD kiekio nustatymo;
įtraukti į(si)gytą ir įmonėje suvartotą elektros energiją, garą, šilumą ir vėsumą;
vengti dvigubos ŠESD kiekio, kuris jau nurodytas kaip 1 ir 3 lygio ŠESD kiekis, apskaitos;
išmestam 2 lygio ŠESD kiekiui apskaičiuoti taikyti vieta grindžiamus ir rinka grindžiamus metodus ir pateikti informaciją apie dalį ir sutartinių priemonių rūšis; Pagal vieta grindžiamą metodą išmetamas 2 lygio ŠESD kiekis kiekybiškai įvertinamas remiantis vidutiniais energijos gamybai apibrėžtose vietovėse, įskaitant vietinę, subnacionalinę ar nacionalinę aprėptį, taikomais išmetamųjų teršalų faktoriais (ŠESD protokolo dokumentas „Scope 2 Guidance“, Glossary, 2015 m.). Pagal rinka grindžiamą metodą išmetamas 2 lygio ŠESD kiekis kiekybiškai įvertinamas remiantis ŠESD kiekiu, kurį išmeta gamintojai, iš kurių ataskaitą teikiantis subjektas pagal sutartį – susietą arba nesusietą su priemonėmis – perka elektros energiją (ŠESD protokolo dokumentas „Scope 2 Guidance“, Glossary, 2015 m.); tokiu atveju įmonė gali atskleisti rinka grindžiamu metodu nustatytą išmesto 2 lygio ŠESD kiekio dalį, susijusią su nupirkta elektros energija ir susieta su tokiomis priemonėmis kaip kilmės garantija ar atsinaujinančiųjų išteklių energijos sertifikatas. Įmonė turi pateikti informaciją apie dalį ir sutartinių priemonių, naudotų parduodant ir perkant energiją, susietą arba nesusietą su energijos gamybos požymiais, rūšis.
biogeninio CO2, išmesto deginant biomasę ar jai biologiškai skaidantis, kiekį atskleisti atskirai nuo išmesto 2 lygio ŠESD kiekio, tačiau į jį įtraukti išmestą kitų rūšių ŠESD (visų pirma CH4 ir N2O) kiekį. Jei taikomuose išmetamųjų taršalų faktoriuose biomasės ir biogeninio CO2 procentinės dalys neatskirtos, įmonė turi tai atskleisti. Jei vietos tinklui taikomuose vidutiniuose išmetamųjų taršalų faktoriuose arba rinka grindžiamo metodo informacijoje į kitas ŠESD nei CO2 (ypač CH4 ir N2O) neatsižvelgta, įmonė turi tai atskleisti;
apskaičiuodama išmestą 2 lygio ŠESD kiekį neįtraukti absorbuoto ŠESD kiekio ir jokių nusipirktų, parduotų ar perduotų anglies dioksido kreditų ar ŠESD apyvartinių taršos leidimų.
TR 46. Rengdama informaciją apie bendrą išmestą 3 lygio išmestą ŠESD kiekį, kurios reikalaujama pagal 51 straipsnį, įmonė turi:
atsižvelgti į ŠESD protokolo dokumente „Įmonių vertės grandinės (3 lygio) ŠESD apskaitos ir ataskaitų teikimo standartas“ (angl. „Corporate Value Chain (Scope 3) Accounting and Reporting Standard“) (2011 m. redakcija) išdėstytus principus ir nuostatas; taip pat gali atsižvelgti į Komisijos rekomendaciją (ES) 2021/2279 arba atitinkamus EN ISO 14064–1:2018 reikalavimus dėl netiesiogiai išmetamo ŠESD kiekio nustatymo;
jei įmonė yra finansų įstaiga, atsižvelgti į Anglies dioksido apskaitos partnerystės (angl. „Partnership for Carbon Accounting Financials“ (PCAF)) ŠESD apskaitos ir ataskaitų teikimo standartą finansų sektoriui (angl. „GHG Accounting and Reporting Standard for the Financial Industry“), ypač jo A dalį „Finansuoti išmetamieji teršalai“ (angl. „Financed Emissions“) (2022 m. gruodžio mėn. redakcija);
naudodamasi tinkamais įverčiais, išanalizuoti visą savo išmestą 3 lygio ŠESD kiekį pagal 3 lygio 15 kategorijų, nustatytų ŠESD protokolo „Įmonių standarte“ (angl. „Corporate Standard“) ir ŠESD protokolo „Įmonių vertės grandinės (3 lygio) ŠESD apskaitos ir ataskaitų teikimo standarte“ (2011 m. redakcija). Kitu atveju ji gali savo netiesiogiai išmestą ŠESD kiekį patikrinti pagal standarto EN ISO 14064-1:2018 5.2.4 punkte nurodytas kategorijas (išskyrus su importuojama energija susijusį netiesiogiai išmestą ŠESD kiekį);
nustatyti ir atskleisti reikšmingas savo 3 lygio kategorijas, remdamasi jų išmesto ŠESD kiekio įverčių dydžiu ir kitais kriterijais, nustatytais ŠESD protokolo „Įmonių vertės grandinės (3 lygio) ŠESD apskaitos ir ataskaitų teikimo standarte“ (2011 m. redakcija, 61 ir 65–68 p.) arba EN ISO 14064-1:2018 H.3.2 priede, tokiais kaip finansinės sąnaudos, įtaka, susijusios pertvarkos rizikos bei galimybės arba suinteresuotųjų subjektų požiūris;
naudodamasi tinkamais išmetamųjų teršalų faktoriais, apskaičiuoti arba įvertinti išmestus ŠESD kiekius pagal reikšmingas 3 lygio kategorijas;
remdamasi naujausiais veiklos duomenimis, atnaujinti kiekvienos reikšmingos kategorijos išmestą 3 lygio ŠESD kiekį; visą 3 lygio išmetamo ŠESD kiekio apskaitą (inventorių) atnaujinti bent kas trejus metus arba įvykus reikšmingam įvykiui arba reikšmingam aplinkybių pokyčiui (reikšmingas įvykis arba reikšmingas aplinkybių pokytis gali būti susijęs su, pvz., įmonės veiklos arba struktūros pokyčiais, įmonės vertės grandinės (-ių) pradinės ir galutinės grandžių veiklos arba struktūros pokyčiais, skaičiavimo metodikos pokyčiu arba aptiktomis klaidomis);
atskleisti, kokiu mastu įmonės išmestas 3 lygio ŠESD kiekis yra nustatytas pagal konkrečios veiklos duomenis, gaunamus iš įmonės vertės grandinės pradinės ir galutinės grandžių, ir atskleisti, kokia išmesto ŠESD kiekio procentinė dalis yra apskaičiuota naudojant pirminius duomenis, gautus iš tiekėjų arba kitų vertės grandinės partnerių;
apie kiekvieną reikšmingą išmesto 3 lygio ŠESD kiekio kategoriją atskleisti taikytą atskaitomybės aprėptį ir išmesto ŠESD kiekio apskaičiavimo metodus, taip pat nurodyti, ar naudojo skaičiavimo priemones ir, jei taip, kokias. 3 lygio kategorijos turėtų atitikti ŠESD protokolą ir apimti:
finansinės apskaitos tikslais konsoliduotos įmonių grupės (patronuojančiosios įmonės ir jos patronuojamųjų įmonių) netiesiogiai išmestą 3 lygio ŠESD kiekį,
asocijuotųjų įmonių, bendrųjų įmonių ir nekonsoliduotų patronuojamųjų įmonių, kurių veiklos ir ryšių kontrolę įmonė gali vykdyti (t. y. turi jų veiklos kontrolę), netiesiogiai išmestą 3 lygio ŠESD kiekį,
asocijuotųjų įmonių, bendrųjų įmonių ir nekonsoliduotų patronuojamųjų įmonių (investicinių subjektų) ir vykdant jungtinę veiklą, kurios veiklos kontrolės įmonė nevykdo, išmestą 1, 2 ir 3 lygio ŠESD kiekį, jei šie subjektai yra įmonės vertės grandinės pradinės ir galutinės grandžių dalis;
atskleisti į apskaitą (inventorių) įtrauktų 3 lygio ŠESD išmetimo kategorijų sąrašą ir į ją neįtrauktų 3 lygio ŠESD išmetimo kategorijų sąrašą bei paaiškinti, kodėl jos neįtrauktos;
atskirai nuo bendro išmesto 3 lygio ŠESD kiekio atskleisti savo vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse deginant biomasę ar jai biologiškai skaidantis išmestą biogeninio CO2 kiekį ir, apskaičiuodama išmestą 3 lygio ŠESD kiekį, įtraukti išmestą kitų ŠESD (kaip antai CH4 ir N2O) kiekį bei per biomasės gyvavimo ciklą (išskyrus deginimą ar biologinį skaidymą) išmestą CO2 kiekį (pvz., susijusį su biomasės perdirbimu ar transportavimu);
apskaičiuodama išmestą 3 lygio ŠESD kiekį neįtraukti absorbuoto ŠESD kiekio ir jokių nusipirktų, parduotų ar perduotų anglies dioksido kreditų ar ŠESD apyvartinių taršos leidimų;
TR 47. Rengdama informaciją apie visą išmestą ŠESD kiekį, kurios reikalaujama pagal 52 straipsnį, įmonė turi:
visam išmestam ŠESD kiekiui apskaičiuoti naudoti šias formules:
atskleisdama visą išmestą ŠESD kiekį, atskirti ŠESD kiekius, nustatytus pagal vieta grindžiamą metodą ir pagal rinka grindžiamą metodą, kurie taikyti pamatiniam išmestam 2 lygio ŠESD kiekiui nustatyti.
TR 48. Įmonė visą savo išmestą ŠESD kiekį, suskirstytą į 1 lygio, 2 lygio bei reikšmingas 3 lygio ŠESD, turi atskleisti pagal toliau pateiktą lentelę.
|
Retrospektyviniai duomenys |
Tarpinės reikšmės ir tiksliniai metai |
||||||
Baziniai metai |
Palyginimas |
N |
% N / N-1 |
2025 m. |
2030 m. |
(2050 m.) |
Metinis tikslinis % pagal bazinius metus |
|
1 lygio ŠESD išmetimas |
||||||||
Bendras išmestas 1 lygio ŠESD kiekis (tCO2e) |
|
|
|
|
|
|
|
|
1 lygio ŠESD kiekio, kuriam taikoma reguliuojama ATLPS, procentinė dalis (%) |
|
|
|
|
|
|
|
|
2 lygio ŠESD išmetimas |
||||||||
Bendras išmestas 2 lygio ŠESD (tCO2e) |
|
|
|
|
|
|
|
|
Bendras rinkos metodu nustatytas išmestas 2 lygio ŠESD (tCO2e) |
|
|
|
|
|
|
|
|
Reikšmingas išmestas 3 lygio ŠESD kiekis |
||||||||
Visas bendras netiesiogiai išmestas (3 lygio) ŠESD kiekis (tCO2e) |
|
|
|
|
|
|
|
|
1 Perkamos prekės ir paslaugos |
|
|
|
|
|
|
|
|
[Neprivaloma pakategorė: Debesijos kompiuterija ir duomenų centrų paslaugos] |
|
|
|
|
|
|
|
|
2 Ilgalaikis materialusis turtas |
|
|
|
|
|
|
|
|
3 Su kuru ir energija susijusi veikla (neįtraukta į 1 ar 2 lygį) |
|
|
|
|
|
|
|
|
4 Pradinės grandies transportavimas ir platinimas |
|
|
|
|
|
|
|
|
5 Vykdant operacijas susidariusios atliekos |
|
|
|
|
|
|
|
|
6 Verslo kelionės |
|
|
|
|
|
|
|
|
7 Darbuotojų važinėjimas į darbą |
|
|
|
|
|
|
|
|
8 Pradinės grandies nuomojamas turtas |
|
|
|
|
|
|
|
|
9 Galutinės grandies transportavimas |
|
|
|
|
|
|
|
|
10 Parduodamų produktų apdorojimas |
|
|
|
|
|
|
|
|
11 Parduodamų produktų naudojimas |
|
|
|
|
|
|
|
|
12 Parduotų produktų šalinimas pasibaigus gyvavimo ciklui |
|
|
|
|
|
|
|
|
13 Galutinės grandies nuomojamas turtas |
|
|
|
|
|
|
|
|
14 Frančizės |
|
|
|
|
|
|
|
|
15 Investicijos |
|
|
|
|
|
|
|
|
Visas išmestas ŠESD kiekis |
||||||||
Visas išmestas ŠESD kiekis (vietos metodas) (tCO2e) |
|
|
|
|
|
|
|
|
Visas išmestas ŠESD kiekis (rinkos metodas) (tCO2e) |
|
|
|
|
|
|
|
|
TR 49. Kad atkreiptų dėmesį į galimas pertvarkos rizikas, įmonė gali apsvarstyti galimybę visą savo išmestą ŠESD kiekį atskleisti suskirstytą pagal pagrindines šalis ir, jei taikoma, pagal veiklos segmentus (finansinėms ataskaitoms taikydamos tuos pačius segmentus, kaip reikalaujama pagal apskaitos standartus, t. y. 8-ąjį TFAS „Veiklos segmentai“ arba vietos BAP). Išmestas 3 lygio ŠESD kiekis į šį suskirstymą pagal šalis gali būti neįtrauktas, jei susijusių duomenų nėra.
TR 50. Išmestas 3 lygio ŠESD kiekis taip pat gali būti pateiktas pagal standarte EN ISO 14064-1:2018 apibrėžtas netiesioginio ŠESD išmetimo kategorijas.
TR 51. Jei debesijos kompiuterija ir duomenų centrų paslaugos sudaro reikšmingą įmonės išmetamą 3 lygio ŠESD kiekį, ji turi jas atskleisti kaip bendros 3 lygio kategorijos„pradinės grandies perkamos prekės ir paslaugos“ pakategorę.
TR 52. Visas išmestas ŠESD kiekis, suskirstytas pagal išmestą 1, 2 ir 3 lygių ŠESD kiekį, gali būti tvarumo ataskaitoje pateiktas grafiškai (pvz., skritulinėje arba juostinėje diagramoje), parodant išmesto ŠESD kiekio pasiskirstymą vertės grandinėje (pradinė grandis, savos operacijos, transportavimas, galutinė grandis).
Taršos ŠESD intensyvumas pagal grynąsias pajamas
TR 53. Atskleisdama informaciją apie taršos ŠESD intensyvumą pagal grynąsias pajamas, kurios reikalaujama pagal 53 straipsnį, įmonė turi:
apskaičiuoti taršos ŠESD intensyvumą pagal šią formulę:
visą išmestą ŠESD kiekį išreikšti metrinėmis CO2e tonomis, o grynąsias pajamas – piniginiais vienetais (pvz., eurais) ir pateikti pagal rinka grindžiamą metodą ir vieta grindžiamą metodą apskaičiuotus rezultatus;
į skaitiklį įrašyti visą išmestą ŠESD kiekį, o į vardiklį – bendras grynąsias pajamas;
visą išmestą ŠESD kiekį apskaičiuoti taip, kaip reikalaujama 44 straipsnio d punkte ir 52 straipsnyje; taip pat
apskaičiuoti grynąsias pajamas pagal finansinėms ataskaitoms taikomų apskaitos standartų, t. y. 15-ojo TFAS arba vietos BAP, reikalavimus.
TR 54. Kiekybinė informacija gali būti pateikta toliau parodytos lentelės forma.
Taršos ŠESD intensyvumas pagal grynąsias pajamas |
Palyginimas |
N |
% N / N-1 |
Visas išmestas ŠESD kiekis (pagal vieta grindžiamą metodą), padalytas iš grynųjų pajamų (t CO2e / piniginis vienetas) |
|
|
|
Visas išmestas ŠESD kiekis (pagal rinka grindžiamą metodą), padalytas iš grynųjų pajamų (t CO2e / piniginis vienetas) |
|
|
|
TR 55. Grynosios pajamos, naudojamos taršos ŠESD intensyvumui apskaičiuoti, gali būti derinamos su atitinkamomis finansinių ataskaitų straipsnių eilutėmis arba aiškinamuoju raštu (kaip reikalaujama 55 straipsnyje) vienu iš šių būdų:
pateikiant kryžminę nuorodą į susijusią finansinių ataskaitų straipsnio eilutę arba jose atskleistą informaciją; arba
jei grynųjų pajamų negalima tiesiogiai susieti su finansinių atskaitų straipsnio eilute arba joje atskleista informacija, – sutikrinti jas naudojant toliau pateiktą lentelę.
Grynosios pajamos, naudojamos taršos ŠESD intensyvumui apskaičiuoti |
|
Grynosios pajamos (kitos) |
|
Visos grynosios pajamos (iš finansinių ataskaitų) |
|
E1-7 atskleidimo reikalavimas „ŠESD absorbavimas ir ŠESD kiekio mažinimo projektai, finansuojami anglies dioksido kreditais“
Su pačios įmonės operacijomis ir vertės grandinės pradine ir galutine grandimis susijęs ŠESD absorbavimas ir saugojimas
TR 56. Įmonės turi ne tik pateikti savo išmetamo ŠESD kiekio apskaitą (inventorių), bet ir informuoti, kaip ir kokiu mastu jos arba didina natūralius absorbentus, arba taiko techninius sprendimus, kuriais jų operacijose ir vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse absorbuojamos ŠESD iš atmosferos. Nors visuotinai pripažintų ŠESD absorbavimo apskaitos koncepcijų ir metodikų nėra, šiuo standartu siekiama didinti skaidrumą apie įmonių pastangas absorbuoti ŠESD iš atmosferos (56 straipsnio a punktas ir 58 straipsnis). ŠESD absorbavimas už vertės grandinės ribų, kurį įmonė remia pirkdama anglies dioksido kreditus, turi būti atskleidžiamas atskirai pagal 56 straipsnio b punktą ir 59 straipsnį.
TR 57. Atskleisdama informaciją apie pačios įmonės operacijose ir jos vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse absorbuotą ir saugomą ŠESD kiekį, kurios reikalaujama pagal 56 straipsnio a punktą ir 58 straipsnį, įmonė apie kiekvieną absorbavimo ir saugojimo veiklą turi aprašyti:
kokios ŠESD absorbuotos / saugomos;
ar absorbavimas ir saugojimas yra biogeninis, ar dėl žemės naudojimo keitimo (pvz., miško įveisimo, atsodinimo, miško atkūrimo, medžių sodinimo miestuose, agrarinės miškininkystės, anglies kaupimo dirvožemyje ir t. t.), ar technologinis (pvz., tiesioginis surinkimas iš oro), ar hibridinis (pvz., bioenergija surenkant ir saugant CO2), taip pat atskleisti absorbavimo technologines detales, saugojimo tipą ir, jei taikoma, absorbuotų ŠESD transportavimą;
jei taikoma, pateikiamas trumpas paaiškinimas, ar veikla laikytina gamtos procesais pagrįstu sprendimu; taip pat
kaip valdoma pašalinimo laikinumo rizika, be kita ko, prireikus nustatant ir stebint ŠESD nuotėkio ir grįžos įvykius.
TR 58. Rengdama informaciją apie absorbuotą ir saugomą ŠESD kiekį, susijusį su savo pačios operacijomis ir su vertės grandinės pradine ir galutine grandimis, kurią reikalaujama atskleisti pagal 56 straipsnio a punktą ir 58 straipsnį, įmonė turi:
atsižvelgti, kiek taikoma, į ŠESD protokolo Įmonių standartą (angl. „Corporate Standard“) (2004 m. redakciją), Gaminių standartą (angl. „Product Standard“) (2011 m. redakciją), Gaires dėl žemės ūkio (angl. „Agriculture Guidance“) (2014 m. redakciją), Gaires dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės aspektų ŠESD projektų apskaitoje (angl. „Land use, land use change, and forestry Guidance for GHG project accounting“) (2006 m. redakciją);
taikyti bendrai sutartus ŠESD absorbavimo apskaitos metodus, kai tik jie bus prieinami, visų pirma ES absorbuojamo CO2 kiekio sertifikavimo reguliavimo sistemą;
jei taikytina, paaiškinti, koks vaidmuo jos klimato kaitos švelninimo politikoje tenka absorbavimui;
įtraukti absorbuotą ŠESD kiekį, kuris susijęs su jos nuosavomis ar jos kontroliuojamomis operacijomis arba tomis, prie kurių ji prisideda, ir kuris neparduotas kitai šaliai kaip anglies dioksido kreditai;
jei yra, pažymėti su savo operacijomis arba vertės grandine susijusią ŠESD absorbavimo veiklą, už kurią buvo gauta anglies dioksido kreditų, kurie parduoti kitoms šalims savanoriškoje rinkoje;
pagal E1-6 atskleidimo reikalavimą (1, 2 arba 3 lygiai) nurodyti su absorbavimo veikla, įskaitant transportavimą ir saugojimą, susijusį išmestą ŠESD kiekį. Siekdama skaidriau informuoti apie absorbavimo veiklos, įskaitant transportavimą ir saugojimą, efektyvumą, įmonė gali su šia veikla susijusį išmestą ŠESD kiekį (pvz., ŠESD kiekį, išmestą vartojant elektros energiją, kurios reikia tiesioginio surinkimo iš oro įrenginiams) atskleisti tuo pačiu kaip ir absorbuotą ŠESD kiekį, bet nurodyti jį atskirai;
grįžos atveju į atmosferą grįžusį ŠESD kiekį apskaitoje atimti iš ataskaitiniu laikotarpiu absorbuoto kiekio;
išmestam kitų ŠESD nei CO2 kiekiui apskaičiuoti CO2 ekvivalentais naudoti naujausias IPCC paskelbtas VAP vertes, pagrįstas 100 metų laikotarpiu, ir aprašyti apskaičiuojant absorbuotą ŠESD kiekį padarytas prielaidas ir naudotas metodikas bei sistemas ir
apsvarstyti gamtos procesais pagrįstus sprendimus.
TR 59. Įmonė turi su savo pačios operacijomis susijusį absorbuotą ŠESD kiekį ir su savo vertės grandinės pradine ir galutine grandimis susijusį absorbuotą ŠESD kiekį apskaičiuoti ir atskleisti atskirai. Su vertės grandinės pradine ir galutine grandimis susijusi ŠESD absorbavimo veikla yra tokia, kurią įmonė aktyviai remia, pavyzdžiui, vykdydama bendradarbiavimo projektą su tiekėju. Nesitikima, kad įmonė įtrauks jos vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse absorbuotą ŠESD kiekį, apie ji nežino.
TR 60. Kiekybinė informacija apie absorbuotą ŠESD kiekį gali būti pateikta toliau nurodytos lentelės forma.
Absorbuotas kiekis |
Palyginimas |
N |
% N / N-1 |
1 ŠESD absorbavimo veikla (pvz., miško atkūrimas) |
- |
|
|
2 ŠESD absorbavimo veikla (pvz., tiesioginis surinkimas iš oro) |
- |
|
|
… |
- |
|
|
Visas su pačios įmonės operacijomis susijęs absorbuotas ŠESD kiekis (t CO2 e) |
|
|
|
1 ŠESD absorbavimo veikla (pvz., miško atkūrimas) |
- |
|
|
2 ŠESD absorbavimo veikla (pvz., tiesioginis surinkimas iš oro) |
- |
|
|
… |
- |
|
|
Visas vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse absorbuotas ŠESD kiekis (t CO2e) |
|
|
|
Į atmosferą grįžęs ŠESD kiekis (t CO2e) |
|
|
|
ŠESD kiekio mažinimo projektai, finansuojami anglies dioksido kreditais
TR 61. Išmetamo ŠESD kiekio mažinimo projektų, vykdomų už įmonės vertės grandinės ribų, finansavimas perkant aukštos kokybės standartus atitinkančius anglies dioksido kreditus gali būti naudingas indėlis į klimato kaitos švelninimą. Pagal šį standartą reikalaujama, kad įmonė atskleistų, ar ji anglies dioksido kreditus naudoja atskirai nuo išmetamo ŠESD kiekio (56 straipsnio b punktas ir 59 straipsnis) ir išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždavinių (E1-4 atskleidimo reikalavimas). Pagal jį taip pat reikalaujama, kad įmonė atskleistų tų kreditų naudojimo mastą ir jiems taikomus kokybės kriterijus.
TR 62. Atskleisdama informaciją apie anglies dioksido kreditus, kurios reikalaujama pagal 56 straipsnio b punktą ir 59 straipsnį, įmonė turi atskirai nurodyti (jei taikoma):
iš mažinimo projektų ir absorbavimo projektų gautų kreditų dalį (viso kiekio procentinę dalį);
iš absorbavimo projektų gautų anglies dioksido kreditų atveju – ar jie gauti naudojant biogeninius absorbentus ar technologines absorbavimo priemones;
pagal kiekvieną pripažintą kokybės standartą gautų kreditų dalį (viso kiekio procentinę dalį);
vykdant projektus ES gautų kreditų dalį (viso kiekio procentinę dalį) ir
kreditų dalį (viso kiekio procentinę dalį), kuri laikoma atitinkama korekcija pagal Paryžiaus susitarimo 6 straipsnį.
TR 63. Rengdama informaciją apie anglies dioksido kreditus, kurios reikalaujama pagal 56 straipsnio b punktą ir 59 straipsnį, įmonė turi:
atsižvelgti į pripažintus kokybės standartus;
atitinkamais atvejais paaiškinti, koks vaidmuo jos klimato kaitos švelninimo politikoje tenka anglies dioksido kreditams;
neįtraukti anglies dioksido kreditų, gautų už išmetamo ŠESD kiekio mažinimo projektus jos vertės grandinėje, nes atitinkamas išmetamo ŠESD kiekio sumažinimas jau turėjo būti atskleistas pagal E1-6 atskleidimo reikalavimą (2 arba 3 lygio) tuo metu, kai jis vyko (t. y. taip išvengiama dvigubo skaičiavimo);
neįtraukti anglies dioksido kreditų, gautų už išmetamo ŠESD kiekio absorbavimo projektus jos vertės grandinėje, nes atitinkamas absorbuotas ŠESD kiekis jau galėjo būti apskaitytas pagal E1-7 atskleidimo reikalavimą tuo metu, kai jis vyko (t. y. taip išvengiama dvigubo skaičiavimo);
anglies dioksido kreditų neatimti iš savo išmesto ŠESD kiekio, atskleidžiamo pagal E1-6 atskleidimo reikalavimą dėl išmesto ŠESD kiekio;
anglies dioksido kreditų nenurodyti kaip priemonės išmetamo ŠESD kiekio mažinimo uždaviniams, kurie atskleisti pagal E1-4 atskleidimo reikalavimą, įgyvendinti ir
anglies dioksido kreditų, kurie turės būti panaikinti ateityje, sumą apskaičiuoti sudedant anglies dioksido kreditus metrinėmis CO2e tonomis per esamų sutartinių susitarimų laikotarpį.
TR 64. Informacija apie ataskaitiniais metais panaikintus ir ateityje planuojamus panaikinti anglies dioksido kreditus gali būti pateikta toliau nurodytos lentelės forma.
Ataskaitiniais metais panaikinti anglies dioksido kreditai |
Palyginimas |
N |
Iš viso (t CO2e) |
|
|
Dalis, gauta iš absorbavimo projektų (%) |
|
|
Dalis, gauta iš mažinimo projektų (%) |
|
|
1 pripažintas kokybės standartas (%) |
|
|
2 pripažintas kokybės standartas (%) |
|
|
3 pripažintas kokybės standartas (%) |
|
|
… |
|
|
Dalis, gauta iš ES vykdytų projektų (%) |
|
|
Anglies dioksido kreditų dalis, kuri laikoma atitinkama korekcija (%) |
|
|
Anglies dioksido kreditai, kuriuos planuojama panaikinti ateityje |
Suma iki [laikotarpis] |
Iš viso (t CO2e) |
|
E1-8 atskleidimo reikalavimas „Anglies dioksido įsikainojimas“
TR 65. Atskleisdama informaciją, kurios reikalaujama pagal 62 ir 63 straipsnius, įmonė atitinkamais atvejais turi trumpai paaiškinti, ar ir kaip anglies dioksido kainos, naudojamos anglies dioksido įsikainojimo sistemose, atitinka finansinėse ataskaitose naudojamas kainas. Tai pasakytina apie anglies dioksido vidaus kainas, naudojamas:
jos turto (nematerialiojo, nekilnojamojo turto, įrangos ir įrenginių) naudingo tarnavimo laikui ir likutinei vertei įvertinti;
turto nuvertėjimui nustatyti ir
verslo įsigijimo metu įsigyto turto vertinimui tikrąja verte.
TR 66. Informacija gali būti pateikta naudojant tokią lentelę:
Anglies dioksido vidaus kainų rūšys |
Kiekis kuriam taikomos kainos (t CO2e) |
Taikomos kainos (EUR / t CO2e) |
Aprėpties aprašymas |
Kapitalo sąnaudų šešėlinė kaina |
|
|
|
Investicijų į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą šešėlinė kaina |
|
|
|
Vidinis anglies dioksido mokestis arba fondas |
|
|
|
Anglies dioksido kainos siekiant patikrinti nuvertėjimą |
|
|
|
Kt. |
|
|
|
E1-9 atskleidimo reikalavimas „Numatomas finansinis reikšmingų su klimatu susijusių fizinių ir pertvarkos rizikų ir potencialių galimybių poveikis“
Numatomas finansinis reikšmingų fizinių ir pertvarkos rizikų poveikis
TR 67. Reikšmingos su klimatu susijusios fizinės rizikos ir pertvarkos rizikos gali paveikti įmonės finansinę būklę (pvz., nuosavą turtą, finansiškai kontroliuojamą nuomojamą turtą, įsipareigojimus), veiklos rezultatus (pvz., potencialų grynųjų pajamų ir sąnaudų padidėjimą arba sumažėjimą ateityje dėl veiklos trikdžių, potencialų maržos nykimą dėl padidėjusių tiekimo kainų) ir pinigų srautus. Kadangi kai kurioms su klimatu susijusioms fizinėms rizikoms būdinga maža tikimybė, didelis poveikis, ilgi laikotarpiai, o su perėjimu prie tvarios ekonomikos susijęs tam tikras netikrumas, bus tam tikro susijusio reikšmingo numatomo finansinio poveikio, kurio taikytinų apskaitos standartų reikalavimai neapims.
TR 68. Šiuo metu visuotinai priimtos metodikos, pagal kurią būtų galima įvertinti ar išmatuoti tai, kaip reikšmingos fizinės rizikos ir pertvarkos rizikos gali paveikti įmonės būsimą finansinę būklę, finansinius, veiklos rezultatus ir pinigų srautus, nėra. Todėl finansinio poveikio atskleidimas (kaip reikalaujama pagal 64, 66 ir 67 straipsnius) priklausys nuo įmonės vidaus metodikos ir reikšmingų sprendimų nustatant įvedinius ir nuo prielaidų, reikalingų jų numatomam finansiniam poveikiui kiekybiškai įvertinti.
TR 69. Atskleisdama informaciją, kurios reikalaujama pagal 64 straipsnio a punktą ir 66 straipsnį, įmonė turi paaiškinti, ar ir kaip:
ji įvertino numatomą finansinį poveikį turtui ir verslo veiklai, kuriems kyla reikšminga fizinė rizika, ir nurodyti taikymo sritį, laikotarpius, skaičiavimo metodiką, esmines prielaidas ir parametrus bei vertinimo apribojimus ir
vertinimas, kokiam turtui ir verslo veiklai kyla reikšminga fizinė rizika, yra grindžiamas reikšmingos fizinės rizikos nustatymo procesu, kaip reikalaujama pagal 20 straipsnio b punktą ir 11 TR, ir klimato scenarijų nustatymo procesu, kaip reikalaujama pagal 19 straipsnį ir 13–14 TR, arba yra įtrauktas į šiuos procesus kaip jų dalis. Įmonė turi visų pirma paaiškinti, kaip ji apibrėžė vidutinį ir ilgąjį laikotarpius ir kaip šie nustatyti laikotarpiai yra susiję su numatoma įmonės turto eksploatavimo trukme, strateginio planavimo laikotarpiais ir kapitalo paskirstymo planais.
TR 70. Rengdama informaciją, kurią reikalaujama atskleisti pagal 66 straipsnio a punktą, apie turtą, kuriam kyla reikšminga fizinė rizika, įmonė turi:
apskaičiuoti turtą, kuriam kyla reikšminga fizinė rizika, pinigine verte ir kaip viso turto proporciją (procentinę dalį) ataskaitinę datą (t. y. proporcija yra turto, kuriam kyla reikšminga fizinė rizika, balansinės vertės įvertis, padalytas iš visos balansinės vertės, nurodytos finansinės būklės ataskaitoje arba balanse). Turto, kuriam kyla reikšminga fizinė rizika, įvertis nustatomas pradedant nuo finansinėse ataskaitose pripažinto turto. Turto, kuriam kyla fizinė rizika, piniginių sumų ir proporcijos įverčiai gali būti pateikiami viena suma arba intervalu.
Nustatant turtą, kuriam kyla reikšminga fizinė rizika, atsižvelgiama į visų rūšių turtą, įskaitant nuomojamą finansine nuoma ir (arba) valdomą naudojimo teise.
Siekdama pateikti šios informacijos kontekstą, įmonė turi:
atskleisti reikšmingo turto, kuriam kyla reikšminga fizinė rizika, buvimo vietą. Svarbaus ES teritorijoje esančio turto buvimo vieta ( 52 ) nurodoma 3 skaitmenų tikslumu pagal NUTS (bendrą teritorinių statistinių vienetų klasifikatorių). Svarbaus turto, esančio už ES teritorijos ribų, detalesnė buvimo vieta NUTS kodu nurodoma tik kai taikytina;
atskirai pinigine išraiška nurodyti turtą, kuriam kyla ūmi rizika, ir turtą, kuriam kyla lėtinė rizika ( 53 );
remdamasi informacija, atskleista pagal E1-3 atskleidimo reikalavimą, apskaičiuoti turto, kuriam kyla 66 straipsnio a punkte aptarta reikšminga fizinė rizika, dalį, kuriai taikomi prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmai. Taip siekiama apytiksliai įvertinti grynąsias rizikas.
TR 71. Rengdamos informaciją, kurios reikalaujama pagal 64 straipsnio a punktą ir 66 straipsnio d punktą, įmonės gali įvertinti ir atskleisti grynųjų pajamų iš verslo veiklos, kuriai kyla fizinė rizika, dalį. Ši atskleidžiama informacija:
turi būti pagrįsta grynosiomis pajamomis, kaip reikalaujama finansinėms ataskaitoms taikomuose apskaitos standartuose, t. y. 15-ajame TFAS arba vietos BAP;
gali apimti suskirstytą informaciją apie įmonės verslo veiklą, detaliai nurodant susijusią visų grynųjų pajamų procentinę dalį, rizikos veiksnius (pavojus, neapsisaugojimą ir pažeidžiamumą) ir, jei įmanoma, numatomo finansinio poveikio, kurį padarytų nykstanti marža, mastą trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais. Informacija apie verslo operacijų pobūdį taip pat gali būti suskirstyta pagal operacijų segmentus, jei finansinėse ataskaitose įmonė, teikdama informaciją apie segmentus, maržų indėlį atskleidė pagal operacijų segmentus.
TR 72. Atskleisdama informaciją, kurios reikalaujama pagal 64 straipsnio b punktą ir 67 straipsnio a punktą, įmonė turi paaiškinti, ar ir kaip:
ji įvertino galimą poveikį turto ir verslo veiklos, kuriems kyla reikšminga pertvarkos rizika, finansiniams veiklos rezultatams ir finansinei būklei ateityje, ir nurodyti taikymo sritį, skaičiavimo metodiką, esmines prielaidas ir parametrus bei vertinimo apribojimus; taip pat
►C1 vertinimas, kokiam turtui ir verslo veiklai kyla reikšminga pertvarkos rizika, yra grindžiamas reikšmingų pertvarkos rizikų nustatymo procesu, apibūdintu pagal 20 straipsnio c punktą ir 12 TR, ir scenarijų nustatymo procesu, kaip reikalaujama pagal 12–15 TR, arba yra įtrauktas į šiuos procesus kaip jų dalis. ◄ Įmonė turi visų pirma paaiškinti, kaip ji apibrėžė vidutinį ir ilgąjį laikotarpius ir kaip šie nustatyti laikotarpiai yra susiję su numatoma įmonės turto eksploatavimo trukme, strateginio planavimo laikotarpiais ir kapitalo paskirstymo planais.
TR 73. Atskleisdama informaciją pagal 67 straipsnio a ir b punktus apie turtą, kuriam kyla reikšminga pertvarkos rizika:
įmonė turi nurodyti bent potencialaus neišnaudojamo turto įvertį (piniginėmis sumomis ir kaip proporciją / procentinę dalį) nuo ataskaitinių metų iki 2030 m. ir nuo 2030 m. iki 2050 m. Neišnaudojamas turtas suprantamas kaip aktyvus arba tvirtai suplanuotas pagrindinis įmonės turtas, per kurio eksploatavimo trukmę yra susisaistyta su didelio ŠESD kiekio išmetimu. Tvirtai suplanuotas pagrindinis turtas yra toks turtas, kurį įmonė greičiausiai pradės eksploatuoti per artimiausius 5 metus. Suma gali būti išreikšta turto verčių intervalu, grindžiamu skirtingais klimato ir politikos scenarijais, įskaitant scenarijų, suderintą su klimato kaitos apribojimu iki 1,5 °C;
įmonė turi atskleisti savo nekilnojamojo turto, įskaitant valdomo naudojimo teise, balansinę vertę pagal energijos vartojimo efektyvumo klases. Energijos vartojimo efektyvumas turi būti išreiškiamas energijos suvartojimo intervalu (kWh/m2) arba ENS ( 54 ) (energinio naudingumo sertifikato) ( 55 ) klase. Jei įmonė, dėdama visas įmanomas pastangas, negali šios informacijos gauti, ji turi atskleisti nekilnojamojo turto, kurio energijos suvartojimas grindžiamas vidaus įverčiais, bendrą balansinę vertę;
įmonė, remdamasi pagal E1-3 atskleidimo reikalavimą atskleista informacija, turi apskaičiuoti viso turto (įskaitant nuomojamą finansine nuoma ir (arba) valdomą naudojimo teise), kuriam kyla reikšminga pertvarkos rizika, proporciją (procentinę dalį), kuriai taikomi klimato kaitos švelninimo veiksmai. Bendra turto suma yra balansinė vertė balanse ataskaitinę datą.
TR 74. Atskleisdamos informaciją pagal 67 straipsnio d punktą apie galimus įsipareigojimus, kylančius dėl reikšmingų pertvarkos rizikų:
įmonės, eksploatuojančios įrenginius, reguliuojamus pagal apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, gali įtraukti įvairius galimus su šiomis sistemomis susijusius būsimus įsipareigojimus;
įmonės, kurioms taikoma ES ATLPS, gali atskleisti galimus būsimus įsipareigojimus, susijusius su jų paskirstymo planais laikotarpiu prieš ir iki 2030 m. Galimas įsipareigojimas gali būti įvertintas remiantis:
ataskaitinio laikotarpio pradžioje įmonės turimų apyvartinių taršos leidimų skaičiumi;
apyvartinių taršos leidimų, kurie kasmet, t. y. prieš ir iki 2030 m., turi būti perkami rinkoje, skaičiumi;
atotrūkiu tarp įvertinto būsimo išmetamųjų teršalų kiekio pagal įvairius pertvarkos scenarijus ir žinomo iki 2030 m. suteikto nemokamų apyvartinių taršos leidimų skaičiaus,
apskaičiuotomis metinėmis išlaidomis už CO2 toną, už kurią reikia įsigyti leidimą;
įmonė, vertindama savo galimus būsimus įsipareigojimus, gali apsvarstyti ir atskleisti 1 lygio ŠESD apyvartinių taršos leidimų skaičių reguliuojamose apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemose ir bendrą sukauptų ATL skaičių (iš ankstesnių paskirstymų) ataskaitinio laikotarpio pradžioje;
įmonės, atskleidžiančios anglies dioksido kreditų, kuriuos planuojama panaikinti artimoje ateityje, kiekius (E1-7 atskleidimo reikalavimas), gali atskleisti galimus būsimus įsipareigojimus, atsirandančius dėl įsipareigojimų pagal esamus sutartinius susitarimus;
įmonė taip pat gali įtraukti pinigais įvertintą savo bendrą 1 lygio, bendrą 2 lygio ir visą išmestą ŠESD kiekį (piniginiai vienetais), apskaičiuotą taip:
ataskaitiniais metais išmestas 1 ir 2 lygių ŠESD kiekis pinigais įvertinamas pagal šią formulę:
ataskaitiniais metais išmestas visas ŠESD kiekis pinigais įvertinamas pagal šią formulę:
naudodama žemesnę, vidutinę ir aukštesnę ŠESD išmetimo išlaidų normas ( 56 ) (pvz., anglies dioksido rinkos kainą ir įvairius visuomenės išlaidų, patiriamų dėl anglies dioksido išmetimo, įverčius) ir nurodydama jų pasirinkimo priežastis.
TR 75. Siekiant įvertinti, kaip pertvarkos rizikos gali paveikti būsimą įmonės finansinę būklę, gali būti taikomi ir kiti metodai bei metodikos. Bet kuriuo atveju atskleisdama numatomą finansinį poveikį įmonė turi pateikti naudotų metodikų ir apibrėžčių aprašymą.
TR 76. Rengdama informaciją, kurios reikalaujama pagal 67 straipsnio e punktą, įmonė gali įvertinti ir atskleisti grynųjų pajamų iš verslo veiklos, kuriai kyla pertvarkos rizikos, dalį. Ši atskleidžiama informacija:
turi būti pagrįsta grynosiomis pajamomis, kaip reikalaujama finansinėms ataskaitoms taikomuose apskaitos standartuose, t. y. 15-ajame TFAS arba vietos BAP;
gali apimti įmonės verslo veiklos suskirstymą, detaliai nurodant susijusią esamų grynųjų pajamų procentinę dalį, rizikos veiksnius (įvykius ir neapsisaugojimą) ir, kai įmanoma, numatomo finansinio poveikio, kurį padarytų nykstanti marža, mastą trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais. Informacija apie verslo veiklos pobūdį taip pat gali būti suskirstyta pagal operacijų segmentus, jei finansinėse ataskaitose įmonė, teikdama informaciją apie segmentus, maržų indėlį atskleidė pagal operacijų segmentus.
TR 77. Reikšmingos turto, įsipareigojimų ir grynųjų pajamų (kuriems gali kilti reikšmingos fizinės rizikos arba pertvarkos rizikos) sumos sutikrinimą su atitinkama finansinės atskaitos straipsnio eilute arba atskleista informacija (pvz., pateiktoje informacijoje apie segmentus) (kaip reikalaujama pagal 68 straipsnį) įmonė gali pateikti taip:
kaip kryžminę nuorodą į susijusią finansinių ataskaitų straipsnio eilutę arba jose atskleistą informaciją, jei šias sumas finansinėse ataskaitose galima identifikuoti, arba
jei jų tiesiogiai kryžmine nuoroda susieti neįmanoma, kaip kiekvieno elemento kiekybinį sutikrinimą su atitinkama finansinės ataskaitos straipsnio eilute arba atskleista informacija, naudodama toliau pateiktą lentelę:
Turto, įsipareigojimų arba grynųjų pajamų, kuriems gali kilti reikšmingos fizinės arba pertvarkos rizikos, balansinė vertė |
|
Koreguojamieji straipsniai |
|
Finansinėse ataskaitose nurodytas turtas, įsipareigojimai arba grynosios pajamos |
|
TR 78. Įmonė turi užtikrinti, kad duomenys ir prielaidos, naudojami reikšmingų fizinių rizikų ir pertvarkos rizikų numatomam finansiniam poveikiui įvertinti ir pranešti tvarumo ataskaitoje, derėtų su atitinkamais duomenimis ir prielaidomis, naudotais rengiant finansines ataskaitas (pvz., turto nuvertėjimui įvertinti naudojamomis anglies dioksido kainomis, turto naudojimo trukme, įverčiais ir atidėjiniais). Įmonė turi paaiškinti visų neatitikimų priežastis (pvz., visas su klimatu susijusių rizikų finansinis poveikis dar vertinamas arba jis finansinėse ataskaitose nelaikomas reikšmingu).
TR 79. Teikdama informaciją apie galimą būsimą poveikį įsipareigojimams (kurią reikalaujama atskleisti pagal 67 straipsnio d punktą), įmonė, jei taikoma, finansinėse ataskaitose turi pateikti kryžminę nuorodą į apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų aprašymą.
Su klimatu susijusios galimybės
TR 80. Atskleisdama informaciją, kurią reikalaujama pateikti pagal 69 straipsnio a punktą, įmonė turi paaiškinti išlaidų sutaupymo pobūdį (pvz., dėl sumažėjusio energijos suvartojimo), laikotarpius ir taikytą metodiką, įskaitant vertinimo apimtį, esmines prielaidas ir apribojimus, taip pat tai, ar taikyta ir kaip taikyta scenarijų analizė.
TR 81. Atskleisdama informaciją, kurią reikalaujama pateikti pagal 69 straipsnio b punktą, įmonė turi paaiškinti, kaip ji įvertino rinkos dydį arba numatomus grynųjų pajamų, gaunamų iš mažo anglies dioksido kiekio produktų ir paslaugų arba prisitaikymo sprendimų, pokyčius, įskaitant vertinimo apimtį, laikotarpį, esmines prielaidas ir apribojimus, taip pat tai, kokiu mastu ši rinka yra prieinama įmonei. Informacija apie rinkos dydį gali būti vertinama atsižvelgiant į dabartines iš kriterijus atitinkančios taksonominės veiklos gaunamas pajamas, atskleistas pagal Reglamento (ES) 2020/852 nuostatas. Įmonė taip pat gali paaiškinti, kaip ji išnaudos savo su klimatu susijusias galimybes; kai įmanoma, ši informacija turėtų būti susieta su informacija apie politiką, uždavinius ir veiksmus, atskleidžiama pagal E1-2, E1-3 ir E1-4 atskleidimo reikalavimus.
E2 ETAS
TARŠA
Turinys |
|
Tikslas |
|
Sąveika su kitais ETAS |
|
Atskleidimo reikalavimai |
|
– |
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ |
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas |
|
– |
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS IRO-1 „Reikšmingo su tarša susijusio poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“ |
– |
E2-1 atskleidimo reikalavimas „Su tarša susijusi politika“ |
– |
E2-2 atskleidimo reikalavimas „Su tarša susiję veiksmai ir ištekliai“ |
Rodikliai ir uždaviniai |
|
– |
E2-3 atskleidimo reikalavimas „Su tarša susiję uždaviniai“ |
– |
E2-4 atskleidimo reikalavimas „Oro, vandens ir dirvožemio tarša“ |
– |
E2-5 atskleidimo reikalavimas „Susirūpinimą keliančios medžiagos ir labai didelį susirūpinimą keliančios medžiagos“ |
– |
►C1 E2-6 atskleidimo reikalavimas „Numatomas su tarša susijusių rizikų ir galimybių finansinis poveikis“ ◄ |
A priedėlis. |
Taikymo reikalavimai |
– |
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ |
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas |
|
– |
E2-1 atskleidimo reikalavimas „Su tarša susijusi politika“ |
– |
E2-2 atskleidimo reikalavimas „Su tarša susiję veiksmai ir ištekliai“ |
Rodikliai ir uždaviniai |
|
– |
E2-3 atskleidimo reikalavimas „Su tarša susiję uždaviniai“ |
– |
E2-4 atskleidimo reikalavimas „Oro, vandens ir dirvožemio tarša“ |
– |
E2-5 atskleidimo reikalavimas „Susirūpinimą keliančios medžiagos ir labai didelį susirūpinimą keliančios medžiagos“ |
– |
E2-6 atskleidimo reikalavimas „Numatomas su tarša susijusio poveikio, rizikų ir galimybių finansinis poveikis“ |
Tikslas
1. Šio standarto tikslas – nustatyti atskleidimo reikalavimus, kurie suteiks galimybę tvarumo ataskaitų vartotojams suprasti:
reikšmingą teigiamą ir neigiamą poveikį, kurį įmonė faktiškai daro arba potencialiai gali daryti oro, vandens ir dirvožemio taršai;
visus veiksmus, kurių imtasi siekiant išvengti faktinio ar galimo neigiamo poveikio arba jį sušvelninti, taip pat siekiant valdyti rizikas ir galimybes, ir tokių veiksmų rezultatus;
įmonės planus ir pajėgumus pritaikyti savo strategiją ir verslo modelį taip, kad jie derėtų su perėjimu prie tvarios ekonomikos ir poreikiu užkirsti kelią taršai, ją kontroliuoti ir pašalinti. Tai reikalinga tam, kad būtų sukurta švari aplinka be toksinių medžiagų, be kita ko, įgyvendinant ES Nulinės vandens, oro ir dirvožemio taršos veiksmų planą;
įmonės reikšmingų rizikų ir galimybių, susijusių su įmonės daromu su tarša susijusiu poveikiu ir priklausomybe, pobūdį, rūšį ir mastą, taip pat taršos prevenciją, kontrolę, šalinimą ar mažinimą (įskaitant tuos atvejus, kai tai vykdoma laikantis teisės aktų) ir tai, kaip įmonė visa tai valdo; taip pat
reikšmingų rizikų ir galimybių, atsirandančių dėl įmonės daromo su tarša susijusio poveikio ir priklausomybės, finansinį poveikį įmonei trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais.
2. Šiame standarte nustatyti atskleidimo reikalavimai, susiję su šiais tvarumo klausimais: oro, vandens ir dirvožemio tarša ir susirūpinimą keliančiomis medžiagomis, įskaitant labai didelį susirūpinimą keliančias medžiagas.
3. „Oro tarša“ apima įmonės į orą (tiek patalpose, tiek lauke) išmetamus teršalus ir tokio išmetimo prevenciją, kontrolę ir mažinimą.
4. „Vandens tarša“ apima įmonės į vandenį išmetamus teršalus ir tokio išmetimo prevenciją, kontrolę ir mažinimą.
5. „Dirvožemio tarša“ apima įmonės į dirvožemį išmetamus teršalus ir tokio išmetimo prevenciją, kontrolę ir mažinimą.
6. Susirūpinimą keliančių medžiagų klausimas šiame standarte apima įmonės vykdomą susirūpinimą keliančių medžiagų, įskaitant labai didelį susirūpinimą keliančias medžiagas, gamybą, naudojimą ir (arba) platinimą bei komercializaciją. Informacijos apie susirūpinimą keliančias medžiagas atskleidimo reikalavimais siekiama sudaryti galimybę vartotojams suprasti faktinį arba galimą poveikį, susijusį su tomis medžiagomis, be kita ko, atsižvelgiant į galimus šių medžiagų naudojimo ir (arba) platinimo bei komercializacijos apribojimus.
Sąveika su kitais ETAS
7. Taršos tema yra glaudžiai susijusi su kitomis aplinkos potemėmis, kaip antai klimato kaita, vandens ir jūrų ištekliais, biologine įvairove ir žiedine ekonomika. Taigi siekiant išsamiai apžvelgti, kas galėtų būti reikšminga taršos atžvilgiu, atitinkamų atskleidimo reikalavimų įtraukta ir į kitus aplinkosaugos standartus:
E1 ETAS „Klimato kaita“ , kuris apima šias septynias su oro tarša susijusias šiltnamio efektą sukeliančias dujas (ŠESD): anglies dioksidą (CO2), metaną (CH4), azoto suboksidą (N2O), hidrofluorangliavandenilius (HFC), perfluorangliavandenilius (PFC), sieros heksafluoridą (SF6) ir azoto trifluoridą (NF3);
E3 ETAS „Vandens ir jūrų ištekliai“ , kuris apima vandens suvartojimą, visų pirma vandens rizikos teritorijose, pakartotinį vandens naudojimą ir kaupimą. Jis taip pat apima atsakingą jūrų išteklių valdymą, įskaitant įmonės naudojamų su jūrų ištekliais susijusių prekių (pvz., žvyro, giliavandenių mineralų, jūros gėrybių) pobūdį ir kiekį. Šiame standarte aptariamas dėl tokios veiklos daromas neigiamas poveikis – vandens ir jūrų išteklių tarša, be kita ko, mikroplastikais;
E4 ETAS „Biologinė įvairovė ir ekosistemos“ , kuris apima ekosistemas ir rūšis. Šiame standarte tarša aptariama kaip tiesioginį poveikį biologinės įvairovės nykimui darantis veiksnys;
E5 ETAS „Išteklių naudojimas ir žiedinė ekonomika“ , kuris visų pirma apima neatsinaujinančiųjų išteklių gavybos atsisakymą ir praktikos, užkertančios kelią atliekų susidarymui ir atliekų keliamai taršai, įgyvendinimą.
8. Su tarša susijusio įmonės poveikio pasekmes gali patirti žmonės ir bendruomenės. Su tarša susijęs reikšmingas neigiamas poveikis paveikiamoms bendruomenėms, kurį galima priskirti įmonei, aptariamas S3 ETAS „Paveikiamos bendruomenės“ .
9. Šis standartas turėtų būti skaitomas kartu su 1 ETAS „Bendrieji reikalavimai“ ir 2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ .
Atskleidimo reikalavimai
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“
10. Šio skirsnio reikalavimai turėtų būti skaitomi kartu su 2 ETAS 4 skyriaus „Poveikio, rizikos ir galimybių valdymas“ reikalavimais ir informacija pagal šį skirsnį turėtų būti atskleidžiama kartu su informacija, atskleidžiama pagal tą skyrių.
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS IRO-1 „Reikšmingo su tarša susijusio poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“
11. Įmonė turi aprašyti reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo procesą ir pateikti informaciją apie tai, ar:
ji išanalizavo savo veiklos vietų buvimo vietas ir verslo veiklą, kad nustatytų faktinį ir galimą su tarša susijusį poveikį, rizikas ir galimybes savo operacijose ir vertės grandinės pradinėje bei galutinėje grandyse, ir, jei taip, tai analizei taikytas metodikas, prielaidas ir priemones;
ji vykdė konsultacijas, visų pirma su paveikiamomis bendruomenėmis.
E2-1 atskleidimo reikalavimas „Su tarša susijusi politika“
12. Įmonė turi aprašyti savo politiką, kurią ji priėmė, kad valdytų savo reikšmingą poveikį, rizikas ir galimybes, susijusias su taršos prevencija ir kontrole.
13. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kokiu mastu įmonė vykdo savo reikšmingo su tarša susijusio poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo, vertinimo, valdymo ir (arba) ištaisymo politiką.
14. Informacijoje, kurią reikalaujama atskleisti pagal 12 straipsnį, turi būti pateikta informacija apie įmonės politiką, skirtą valdyti jos reikšmingam su tarša susijusiam poveikiui, rizikoms ir galimybėms, kaip reikalaujama pagal 2 ETAS MDR-P „Priimta reikšmingų tvarumo klausimų valdymo politika“ .
15. Įmonė turi nurodyti, ar ir kaip jos priimta politika sprendžiami toliau nurodyti klausimai (jei jie yra reikšmingi) jos pačios operacijose ir jos vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse:
su oro, vandens ir dirvožemio tarša susijusio neigiamo poveikio švelninimas, įskaitant prevenciją ir kontrolę;
susirūpinimą keliančių medžiagų naudojimo mažinimas ir jų keitimas pakaitalais, taip pat laipsniškas labai didelį susirūpinimą keliančių medžiagų naudojimo, visų pirma neesminėms visuomenės reikmėms ir vartojimo prekėse, atsisakymas; taip pat
incidentų ir avarinių situacijų vengimas, o jiems įvykus – poveikio žmonėms ir aplinkai kontroliavimas ir ribojimas.
E2-2 atskleidimo reikalavimas „Su tarša susiję veiksmai ir ištekliai“
16. Įmonė turi atskleisti savo su tarša susijusius veiksmus ir jiems įgyvendinti skirtus išteklius.
17. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kokių pagrindinių veiksmų imtasi ir planuojama imtis siekiant įgyvendinti taršos politikos tikslus ir uždavinius.
18. Su tarša susijusių veiksmų planų ir išteklių aprašyme turi būti pateikta informacija, kurios reikalaujama pagal 2 ETAS MDR-A „Su reikšmingais tvarumo klausimais susiję veiksmai ir ištekliai“.
19. Be informacijos, reikalaujamos pagal 2 ETAS MDR-A, įmonė gali nurodyti, kuriam švelninimo priemonių hierarchijos lygmeniui tie veiksmai ir ištekliai priskirtini:
taršos vengimui, įskaitant laipsnišką bet kokių medžiagų ar junginių, darančių neigiamą poveikį, atsisakymą (taršos prevencijai jos susidarymo vietoje);
taršos mažinimui, įskaitant laipsnišką bet kokių medžiagų ar junginių atsisakymą; vykdymo užtikrinimo reikalavimų, tokių kaip geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) reikalavimai, laikymąsi arba ES taksonomijos reglamentu bei jo deleguotaisiais aktais nustatytų taršos prevencijos bei kontrolės srities reikšmingos žalos nedarymo kriterijų laikymąsi (taršos minimizavimas), taip pat
užterštų ekosistemų atkūrimui, atsikūrimui ir pertvarkymui (reguliarios veiklos ir incidentų poveikio kontrolė).
Rodikliai ir uždaviniai
E2-3 atskleidimo reikalavimas „Su tarša susiję uždaviniai“
20. Įmonė turi atskleisti išsikeltus su tarša susijusius uždavinius.
21. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kokius uždavinius įmonė išsikėlė siekdama paremti savo su tarša susijusią politiką ir valdyti su tarša susijusį reikšmingą poveikį, rizikas ir galimybes.
22. Uždavinių aprašyme turi būti pateikta informacija, kurios reikalaujama pagal 2 ETAS MDR-T „Politikos ir veiksmų veiksmingumo stebėjimas pagal uždavinius“ .
23. Pagal 20 straipsnį atskleidžiamoje informacijoje turi būti nurodyta, ar ir kaip įmonės uždaviniai yra susiję su šių elementų prevencija ir kontrole:
oro teršalų ir atitinkamų savitųjų apkrovų;
į vandenį išmetamų teršalų ir atitinkamų savitųjų apkrovų;
dirvožemio taršos ir atitinkamų savitųjų apkrovų ir
susirūpinimą keliančių medžiagų ir labai didelį susirūpinimą keliančių medžiagų.
24. Be informacijos, reikalaujamos pagal 2 ETAS MDR-T, įmonė gali nurodyti, ar nustatant uždavinius buvo atsižvelgta į ekologinius slenksčius (susijusius su, pvz., biosferos vientisumu, stratosferos ozono kiekio mažėjimu, aerozolių koncentracija atmosferoje, dirvožemio alinimu, vandenynų rūgštėjimu) ir įmonei priskiriamą jų dalį. Jei taip, įmonė gali patikslinti:
nustatytus ekologinius slenksčius ir jiems nustatyti naudotą metodiką;
tai, ar šie slenksčiai taikomi konkrečiai įmonei, ir, jei taip, kaip jie buvo apibrėžti; taip pat
kaip įmonėje paskirstyta atsakomybė už nustatytų ekologinių slenksčių laikymąsi.
25. Teikdama kontekstinę informaciją įmonė turi nurodyti, ar jos išsikelti ir pateikti uždaviniai yra privalomi (reikalaujami pagal teisės aktus), ar savanoriški.
E2-4 atskleidimo reikalavimas „Oro, vandens ir dirvožemio tarša“
26. Įmonė turi atskleisti, kokie teršalai išmetami ir kokie mikroplastikai naudojami ar susidaro jai vykdant savo pačios operacijas.
27. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kokius teršalus įmonė dėl savo pačios operacijų išmeta į orą, vandenį ir dirvožemį ir kokie mikroplastikai yra jos naudojami arba dėl jos veiklos susidaro.
28. Įmonė turi atskleisti šių teršalų kiekius:
kiekvieno teršalo, kuris įtrauktas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 166/2006 ( 57 ) (Europos išleidžiamų ir perduodamų teršalų registro reglamentas, arba E-IPTR reglamentas) II priedą ir kurį ji išmeta į orą, vandenį ar dirvožemį, išskyrus ŠESD, apie kurias ji praneša pagal E1 ETAS „Klimato kaita“ ( 58 );
dėl įmonės veiklos susidariusių arba jos naudojamų mikroplastikų.
29. 28 straipsnyje nurodyti kiekiai turi būti konsoliduoti ir apimti teršalus, kuriuos išmeta įrenginiai, kurių finansinę kontrolę vykdo įmonė, ir įrenginiai, kurių operacijų kontrolę vykdo įmonė. Į konsoliduotą kiekį įtraukiami tik tų įrenginių, kurie viršija taikomas Reglamento (EB) Nr. 166/2006 II priede nustatytas išleidžiamų teršalų ribas, išmetami teršalai.
30. Įmonė turi pateikti savo atskleidžiamos informacijos kontekstą ir apibūdinti:
pokyčius laikui bėgant,
matavimo metodikas ir
su tarša susijusiai apskaitai ir atskaitomybei naudojamų duomenų rinkimo procesą (-us), įskaitant reikiamų duomenų rūšį ir informacijos šaltinius.
31. Jei išmetamųjų teršalų kiekiui apskaičiuoti pasirenkama už tiesioginį matavimą mažiau patikima metodika, įmonė turi nurodyti, kodėl šią prastesnę metodiką pasirinko. Jei įmonė naudoja įverčius, ji turi atskleisti standartą, sektoriaus tyrimą arba šaltinius, kuriais grindžiami jos įverčiai, taip pat galimą neapibrėžtį ir matavimo neapibrėžtį atspindintį įverčių intervalą.
E2-5 atskleidimo reikalavimas „Susirūpinimą keliančios medžiagos ir labai didelį susirūpinimą keliančios medžiagos“
32. Įmonė turi atskleisti informaciją apie pavienių arba mišiniuose ar gaminiuose esančių susirūpinimą keliančių medžiagų ir labai didelį susirūpinimą keliančių medžiagų gamybą, naudojimą, platinimą, komercializaciją ir importą ir (arba) eksportą.
33. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – sudaryti sąlygas suprasti, kokį poveikį sveikatai ir aplinkai įmonė daro per susirūpinimą keliančias medžiagas ir atskirai per labai didelį susirūpinimą keliančias medžiagas. Juo taip pat siekiama sudaryti sąlygas suprasti įmonės reikšmingas rizikas ir galimybes, įskaitant susijusias su tų medžiagų ekspozicija ir dėl teisės aktų pakeitimų kylančias rizikas.
34. Pagal 32 straipsnį atskleidžiama informacija turi apimti bendrus gamybos metu susidarančių ar naudojamų, arba perkamų susirūpinimą keliančių medžiagų kiekius, ir bendrus susirūpinimą keliančių medžiagų, kurios palieka jos įrenginius kaip išmetamieji teršalai, kaip produktai arba kaip produktų ar paslaugų dalis, kiekius, suskirstytus pagal pagrindines susirūpinimą keliančių medžiagų pavojingumo klases.
35. Atskirai įmonė turi pateikti šią informaciją apie labai didelį susirūpinimą keliančias medžiagas.
E2-6 atskleidimo reikalavimas „Numatomas su tarša susijusių reikšmingų rizikų ir galimybių finansinis poveikis“
36. Įmonė turi atskleisti numatomą su tarša susijusių reikšmingų rizikų ir galimybių finansinį poveikį.
37. Informacija, kurią reikalaujama pateikti pagal 36 straipsnį, turi būti pateikta papildomai su informacija apie esamą finansinį poveikį įmonės finansinei būklei, finansiniams veiklos rezultatams ir pinigų srautams ataskaitiniu laikotarpiu, kurios reikalaujama pagal 2 ETAS SBM-3 48 straipsnio d punktą.
38. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti:
numatomą finansinį poveikį, kurį daro reikšmingos rizikos dėl su tarša susijusio poveikio ir priklausomybės , ir kaip šios rizikos daro reikšmingą įtaką (arba gali būti pagrįstai tikimasi, kad ją darys) įmonės finansinei būklei, finansiniams veiklos rezultatams ir pinigų srautams trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais;
numatomą finansinį poveikį, kurį daro su taršos prevencija ir kontrole susijusios reikšmingos galimybės.
39. Atskleidžiama informacija turi apimti:
kiekybinį numatomo finansinio poveikio įvertinimą pinigine išraiška prieš imantis kokių nors su tarša susijusių veiksmų, o jei tai neįmanoma nepatiriant per didelių išlaidų ar pastangų, – kokybinį tokio poveikio aprašymą. Dėl galimybių atsirandančio finansinio poveikio kiekybiškai įvertinti nebūtina, jei taip atskleidžiama informacija neatitiktų informacijos kokybės charakteristikų (žr. 1 ETAS B priedėlį „Informacijos kokybinės charakteristikos“ );
apsvarstyto poveikio, susijusių padarinių ir laikotarpių, per kuriuos jie veikiausiai pasireikš, aprašymą ir
numatomam finansiniam poveikiui kiekybiškai įvertinti padarytas esmines prielaidas ir tų prielaidų šaltinius bei su jomis susijusią neapibrėžtį.
40. ►C1 Pagal 39 straipsnio a punktą atskleidžiama informacija turi apimti: ◄
grynųjų pajamų, uždirbtų iš produktų ir paslaugų, kurie patys yra susirūpinimą keliančios medžiagos arba kuriuose yra tokių medžiagų, dalį ir grynųjų pajamų, uždirbtų iš produktų ir paslaugų, kurie patys yra labai didelį susirūpinimą keliančios medžiagos arba kurių sudėtyje yra tokių medžiagų, dalį;
ataskaitiniu laikotarpiu dėl didelių incidentų ir nuosėdų patirtas veiklos ir kapitalo sąnaudas;
atidėjinius aplinkos apsaugos ir jai padarytos žalos ištaisymo, pavyzdžiui, užterštų veiklos vietų tvarkymo, sąvartynų rekultivavimo, aplinkos taršos šalinimo esamose gamybos ar saugojimo vietose ir panašių priemonių, išlaidoms.
41. Įmonė turi atskleisti visą svarbią kontekstinę informaciją, be kita ko, aprašyti reikšmingus incidentus ir nuosėdų iškritimą, dėl kurių tarša padarė neigiamą poveikį aplinkai ir (arba) numatoma, kad turės neigiamą poveikį įmonės pinigų srautams, finansinei būklei ir finansiniams veiklos rezultatams trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais.
A priedėlis.
Taikymo reikalavimai
Šis priedėlis yra neatskiriama E2 ETAS dalis. Jis padeda taikyti šiame standarte išdėstytus atskleidimo reikalavimus ir turi tokią pačią galią kaip kitos standarto dalys.
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS IRO-1 „Reikšmingo su tarša susijusio poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“
TR 1. Atlikdama reikšmingumo vertinimą pagal aplinkos potemes, įmonė turi įvertinti savo pačios operacijų ir savo vertės grandinės pradinės ir galutinės grandžių keliamos taršos reikšmingumą; ji gali apsvarstyti keturis toliau nurodytus etapus, dar vadinamus LEAP (santrumpa iš angliškų žodžių locate, evaluate, assess, prepare) metodu:
1 etapas: nustatyti, kurioje jos operacijų ir vertės grandinės tiek pradinės, tiek galutinės grandies dalyje (angl. locate) vyksta sąveika su gamta;
2 etapas: įvertinti (angl. evaluate) su tarša susijusią priklausomybę ir poveikį;
3 etapas: įvertinti (angl. assess) reikšmingas rizikas ir galimybes ir
4 etapas: parengti (angl. prepare) reikšmingumo vertinimą ir pateikti jo rezultatus.
TR 2. Reikšmingumo vertinimas pagal E2 ETAS atitinka pirmuosius tris šio LEAP metodo etapus. Ketvirtasis etapas susijęs su proceso rezultatais.
TR 3. Poveikio, priklausomybės, rizikų ir galimybių reikšmingumo vertinimo procese turi būti atsižvelgiama į 2 ETAS IRO-1 „Reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“ ir IRO-2 „ETAS atskleidimo reikalavimai, įtraukti į įmonės tvarumo ataskaitą“ nuostatas.
TR 4. Pagal E2 ETAS atliekamas reikšmingumo vertinimas apima šias potemes:
oro, vandens ir dirvožemio taršą (neįskaitant ŠESD išmetamųjų teršalų ir atliekų), mikroplastikus ir susirūpinimą keliančias medžiagas;
priklausomybę nuo ekosisteminių paslaugų, padedančių mažinti su tarša susijusį poveikį.
TR 5. 1 etape nustatydama, kurioje jos operacijų ir vertės grandinės tiek pradinės, tiek galutinės grandies dalyje (angl. locate) vyksta sąveika su gamta, įmonė gali apsvarstyti;
tiesioginio turto buvimo vietą ir savo operacijų bei jomis susijusios vertės grandinės pradinės ir galutinės grandžių veiklos vykdymo vietas;
vietas, kuriose teršalai išmetami į vandenį, dirvožemį ir orą; taip pat
sektorius arba padalinius, susijusius su tų teršalų išmetimu arba su mikroplastikų, susirūpinimą keliančių medžiagų ir labai didelį susirūpinimą keliančių medžiagų (pavienių, mišiniuose ar gaminiuose)gamyba, naudojimu, platinimu, komercializacija ir importu ir (arba) eksportu.
TR 6. 2 etapas susijęs su kiekvienos reikšmingos įmonės veiklos vietos arba sektoriaus / padalinio poveikio ir priklausomybės vertinimu, be kita ko, įvertinant jų poveikio aplinkai ir žmonių sveikatai sunkumą ir tikėtinumą.
TR 7. 3 etape įmonė, siekdama įvertinti savo reikšmingas rizikas ir galimybes remdamasi 1 ir 2 etapų rezultatais, gali:
nustatyti tiek su savo pačios operacijomis, tiek su vertės grandinės pradine ir galutine grandimis susijusias pertvarkos rizikas ir galimybes pagal šias kategorijas:
politika ir teisė: pvz., reguliavimo įvedimas, sankcijų ir bylinėjimosi rizika (pvz., dėl aplaidumo ekosistemų atžvilgiu), griežtesni ataskaitų teikimo įpareigojimai;
technologija: pvz., produktų ar paslaugų pakeitimas kitais mažesnį poveikį darančiais produktais ar paslaugomis, susirūpinimą keliančių medžiagų atsisakymas;
rinka: pvz., kai kurių medžiagų pasiūlos, paklausos ir finansavimo pokyčiai, pasiūlos svyravimas ir sąnaudų augimas, ir
reputacija: pvz., visuomenės, klientų ar bendruomenės požiūrio į organizaciją pasikeitimas dėl jos vaidmens taršos prevencijos ir kontrolės srityje;
nustatyti, kokios yra fizinės rizikos, pvz., staigūs prieigos prie švaraus vandens trukdžiai, rūgštieji lietūs ar kiti taršos incidentai, kurie, tikėtina, gali sukelti arba jau yra sukėlę taršą su pasekmėmis aplinkai ir visuomenei;
nustatyti su taršos prevencija ir kontrole susijusias galimybes pagal šias kategorijas:
efektyvus išteklių naudojimas: naudojamų medžiagų kiekio sumažinimas arba gamybos proceso našumo didinimas siekiant minimizuoti poveikį;
rinkos: pvz., verslo veiklos įvairinimas;
finansavimas: pvz., galimybė naudotis žaliaisiais fondais, obligacijomis ar paskolomis;
atsparumas: pvz., naudojamų medžiagų įvairinimas ir išmetamųjų teršalų kontrolė taikant inovacijas ar technologijas; taip pat
reputacija: pozityvūs santykiai su suinteresuotaisiais subjektais dėl aktyvaus rizikos valdymo.
TR 8. Vertindama reikšmingumą, įmonė gali atsižvelgti į Komisijos rekomendaciją (ES) 2021/2279 dėl aplinkosauginio pėdsako metodų naudojimo produktų ir organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginiam veiksmingumui matuoti ir apie jį informuoti.
TR 9. Teikdama informaciją apie reikšmingumo vertinimo rezultatus, įmonė turi atsižvelgti į:
veiklos vietų, kuriose tarša yra reikšminga problema, pačios įmonės operacijose ir jos vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse, sąrašą ir
verslo veiklos, siejamos su reikšmingu taršos poveikiu, rizikomis ir galimybėmis, sąrašą.
E2-1 atskleidimo reikalavimas „Su tarša susijusi politika“
TR 10. Pagal šį atskleidimo reikalavimą aprašoma politika gali būti integruota į platesnę, įvairias potemes apimančią aplinkosaugos arba tvarumo politiką.
TR 11. Politikos aprašyme turi būti pateikta informacija apie tai, kokiam (-iems) teršalui (-ams) ar medžiagai (-oms) ji taikoma.
TR 12. ►C1 Atskleisdama informaciją pagal 12 straipsnį, įmonė gali įtraukti kontekstinės informacijos apie jos įgyvendinamos politikos tarpusavio sąsajas ir apie tai, kaip jos įgyvendinama politika gali prisidėti prie ES „Nulinės vandens, oro ir dirvožemio taršos veiksmų plano“ įgyvendinimo, įskaitant, pavyzdžiui, šiuos elementus: ◄
kaip ją veikia arba gali paveikti ES veiksmų plane nustatyti uždaviniai bei priemonės ir galiojančių direktyvų (pvz., Pramoninių išmetamų teršalų direktyvos) peržiūra;
kaip ji ketina sumažinti savo taršos pėdsaką, kad prisidėtų prie šių tikslų įgyvendinimo.
E2-2 atskleidimo reikalavimas „Su tarša susiję veiksmai ir ištekliai“
TR 13. Kai veiksmai apima ir įsipareigojimus, susijusius su vertės grandinės pradine arba galutine grandimis, įmonė turi pateikti informacijos apie tai, kokios rūšies veiksmais šie įsipareigojimai bus vykdomi.
TR 14. Įmonei svarstant išteklius, veiklos sąnaudų pavyzdžiai gali būti investicijos į mokslinius tyrimus ir plėtrą siekiant ieškoti naujovių ir sukurti saugias ir tvarias susirūpinimą keliančių medžiagų naudojimo alternatyvas arba mažinti dėl gamybos procesų išmetamų teršalų kiekį.
TR 15. Įmonė gali pateikti informacijos apie konkrečiai veiklos vietai skirtus veiksmų planus, jei jie svarbūs su tarša susijusiems įmonės politikos tikslams ir uždaviniams įgyvendinti.
Rodikliai ir uždaviniai
E2-3 atskleidimo reikalavimas „Su tarša susiję uždaviniai“
TR 16. Jei išsikeldama uždavinius įmonė juos sieja su ekologiniais slenksčiais, ji gali naudotis Mokslu pagrįstų uždavinių tinklo (SBTN) parengtomis laikinomis rekomendacijomis, pateikiamomis dokumente „Pradinės gairės verslui“ (angl. „Initial Guidance for Business“, 2020 m. rugsėjo mėn.), arba bet kuriomis kitomis rekomendacijomis, kuriose pateikiama mokslininkų pripažinta metodika, pagal kurią galima išsikelti mokslu pagrįstus uždavinius nustatant ekologinius slenksčius ir, jei taikoma, įmonei priskiriamą jų dalį. Ekologiniai slenksčiai gali būti vietos, nacionalinio ir (arba) pasaulinio masto.
TR 17. Įmonė gali patikslinti, ar uždaviniu siekiama šalinti trūkumus, susijusius su taršos prevencijos ir kontrolės srities svaraus prisidėjimo kriterijais, apibrėžtais pagal Reglamento (ES) 2020/852 14 straipsnio 2 dalį priimtuose deleguotuosiuose aktuose. Jei taršos prevencijos ir kontrolės srities reikšmingos žalos nedarymo kriterijų, apibrėžtų pagal Reglamento (ES) 2020/852 10 straipsnio 3 dalį, 11 straipsnio 3 dalį, 12 straipsnio 2 dalį, 13 straipsnio 2 dalį, 15 straipsnio 2 dalį priimtuose deleguotuosiuose aktuose, nesilaikoma, įmonė gali nurodyti, ar uždaviniu siekiama šalinti su tais reikšmingos žalos nedarymo kriterijais susijusius trūkumus.
TR 18. Įmonė gali pateikti informacijos apie konkrečiai veiklos vietai nustatytus uždavinius, jei tai svarbu jos priimtai politikai pagrįsti.
TR 19. Uždaviniai gali būti taikomi pačios įmonės operacijoms ir (arba) jos vertės grandinei.
E2-4 atskleidimo reikalavimas „Oro, vandens ir dirvožemio tarša“
TR 20. Teikiant informaciją apie mikroplastikus pagal 28 straipsnio b punktą, turi būti nurodyta, kokie mikroplastikai susidarė arba buvo naudojami gamybos procesuose, arba buvo įsigyti ir kokie teršalai palieka jos įrenginius kaip išmetamieji teršalai, kaip produktai ar kaip produktų ar paslaugų dalis. Mikroplastikų gali susidaryti netyčia, kai dėvisi ir dyla didesni plastiko gabalai, pavyzdžiui, automobilių padangos arba sintetiniai tekstilės gaminiai, arba jie gali būti specialiai gaminami ir sąmoningai dedami į gaminius tam tikrais tikslais (pvz., šveičiamosios granulės veido ar kūno odos šveitikliuose).
TR 21. Teršalų kiekis turi būti nurodytas tinkamais masės vienetais, kaip antai tonomis arba kilogramais.
TR 22. Pagal šį atskleidimo reikalavimą reikalaujama informacija turi būti pateikta ataskaitą teikiančios įmonės lygmeniu. Tačiau įmonė gali atskleidžiamą informaciją sugrupuoti papildomai, pavyzdžiui, veiklos vietos lygmeniu, o išmetamuosius teršalus – pagal išmetimo šaltinio rūšį, sektorių ar geografinę vietovę.
TR 23. Teikdama kontekstinę informaciją apie teršalus, įmonė gali atsižvelgti į:
vietovės, kurioje įmonė teršia orą, oro kokybės indeksus;
vietovės, kurioje kyla oro tarša, urbanizacijos laipsnį (DEGURBA) ( 59 ); taip pat
įmonės viso į vandenį ir dirvožemį išmetamų teršalų kiekio procentinę dalį, išmetamą vandens rizikos teritorijose, įskaitant didelio vandens stygiaus teritorijas.
TR 24 Pagal šį atskleidimo reikalavimą teikiamoje informacijoje gali būti nuorodos į informaciją, kurią įmonė jau privalo teikti pagal kitus galiojančius teisės aktus (t. y. PITD, E-IPTR ir t. t.).
TR 25 Jei įmonės vykdomai veiklai taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (PITD) ( 60 ) ir atitinkami geriausių prieinamų gamybos būdų informaciniai dokumentai (GPGB informaciniai dokumentai), neatsižvelgiant į tai, ar veikla vykdoma Europos Sąjungoje, ar už jos ribų, įmonė gali atskleisti šią papildomą informaciją:
įmonės eksploatuojamų įrenginių, kuriems taikoma PITD ir ES GPGB išvados, sąrašą;
visų neatitikties incidentų arba vykdymo užtikrinimo veiksmų, būtinų atitikčiai užtikrinti pažeidus leidimo sąlygas, sąrašą;
faktinį veiksmingumą, nurodytą pramonės įrenginiams skirtose ES GPGB išvadose, ir įmonės aplinkosauginio veiksmingumo palyginimą su ES GPGB išvadose aprašytais išmetamųjų teršalų kiekiais taikant GPGB;
faktinio įmonės veiksmingumo palyginimą su aplinkosauginio veiksmingumo lygiais taikant GPGB, jei jie taikomi atitinkamam sektoriui ir įrenginiui; taip pat
visų atitikties tvarkaraščių arba išimčių, kurias pagal Direktyvos 2010/75/ES 15 straipsnio 4 dalį suteikė kompetentingos institucijos ir kurios susijusios su išmetamųjų teršalų kiekiais taikant GPGB, sąrašą.
Metodikos
TR 26. Teikdama informaciją apie teršalus, įmonė turi kiekybinio nustatymo metodus svarstyti tokia eilės tvarka:
tiesioginis išmetamųjų teršalų, nuotekų ar kitos taršos matavimas naudojant pripažintas nuolatinio stebėjimo sistemas (pvz., automatines matavimo sistemas);
periodiniai matavimai;
apskaičiavimas naudojant konkrečios veiklos vietos duomenis;
apskaičiavimas naudojant paskelbtus taršos faktorius taip pat
apytikris įvertinimas.
TR 27. Atskleisdama pagal 30 straipsnį reikalaujamą informaciją apie metodikas įmonė turi apsvarstyti:
ar jos stebėsena vykdoma laikantis ES GPGB standartų, ar kito atitinkamo referencinio lyginamojo standarto; taip pat
ar buvo atlikti automatinių matavimo sistemų kalibravimo bandymai ir užtikrinta, kad nepriklausomos laboratorijos tikrintų periodinius matavimus, ir kaip tai buvo padaryta.
E2-5 atskleidimo reikalavimas „Susirūpinimą keliančios medžiagos ir labai didelį susirūpinimą keliančios medžiagos“
Svarstytinų medžiagų sąrašas
TR 28. Kad informacija būtų išsami, turi būti įtrauktos ir su įmonės veikla susijusios, ir įsigytos medžiagos (pvz., esančios sudedamosiose dalyse, pusgaminiuose arba galutiniame produkte).
TR 29. Teršalų kiekis turi būti nurodytas masės vienetais, kaip antai tonomis, kilogramais arba kitais masės vienetais, tinkamais atsižvelgiant į išmetamų teršalų kiekius ir rūšį.
Kontekstinė informacija
TR 30. Pagal šį atskleidimo reikalavimą teikiamoje informacijoje gali būti nuorodos į informaciją, kurią įmonė jau privalo teikti pagal kitus galiojančius teisės aktus (t. y. Direktyvą 2010/75/ES, Reglamentą (EB) Nr. 166/2006 (E-IPTR reglamentą) ir t. t.).
E2-6 atskleidimo reikalavimas „Numatomas su tarša susijusių reikšmingų rizikų ir galimybių finansinis poveikis“
TR 31. Su incidentais ir nuosėdomis susijusios veiklos ir kapitalo sąnaudos gali apimti, pavyzdžiui:
atitinkamos oro, vandens ir dirvožemio taršos panaikinimo ir išvalymo, įskaitant aplinkos apsaugą, išlaidas;
žalos atlyginimo išlaidas, įskaitant reguliavimo arba valdžios institucijų skiriamų baudų ir delspinigių mokėjimą.
TR 32. Incidentai gali apimti, pavyzdžiui, gamybos pertrūkius – kilusius tiekimo grandinėje ir (arba) pačios įmonės operacijose – dėl kurių įvyko tarša.
TR 33. Įmonė gali įtraukti susijusių savo produktų ir paslaugų, kuriems kyla rizika trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais, vertinimą, paaiškindama, kaip ji apibrėžiama, kaip apskaičiuojamos finansinės sumos ir kokios esminės prielaidos padarytos.
TR 34. Pagal 38 straipsnio a punktą nurodoma numatomo finansinio poveikio kiekybinė išraiška pinigais gali būti viena suma arba intervalas.
E3 ETAS
VANDENS IR JŪRŲ IŠTEKLIAI
TURINYS |
|
Tikslas |
|
Sąveika su kitais ETAS |
|
Atskleidimo reikalavimai |
|
– |
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ |
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas |
|
– |
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS IRO-1 „Reikšmingo su vandens ir jūrų ištekliais susijusio poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“ |
– |
E3-1 atskleidimo reikalavimas „Su vandens ir jūrų ištekliais susijusi politika“ |
– |
E3-2 atskleidimo reikalavimas „Su vandens ir jūrų ištekliais susiję veiksmai ir ištekliai“ |
Rodikliai ir uždaviniai |
|
– |
E3-3 atskleidimo reikalavimas „Su vandens ir jūrų ištekliais susiję uždaviniai“ |
– |
E3-4 atskleidimo reikalavimas „Vandens suvartojimas“ |
– |
E3-5 atskleidimo reikalavimas „Numatomas su vandens ir jūrų ištekliais susijusio poveikio, rizikų ir galimybių finansinis poveikis“ |
A priedėlis. |
Taikymo reikalavimai |
– |
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ |
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas |
|
– |
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS IRO-1 „Reikšmingo su vandens ir jūrų ištekliais susijusio poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“ |
– |
E3-1 atskleidimo reikalavimas „Su vandens ir jūrų ištekliais susijusi politika“ |
– |
E3-2 atskleidimo reikalavimas „Su vandens ir jūrų išteklių politika susiję veiksmai ir ištekliai“ |
Rodikliai ir uždaviniai |
|
– |
E3-3 atskleidimo reikalavimas „Su vandens ir jūrų ištekliais susiję uždaviniai“ |
– |
E3-4 atskleidimo reikalavimas „Vandens suvartojimas“ |
– |
E3-5 atskleidimo reikalavimas „Numatomas su vandens ir jūrų ištekliais susijusių rizikų ir galimybių finansinis poveikis“ |
Tikslas
1. Šio standarto tikslas – nustatyti atskleidimo reikalavimus, kurie suteiks galimybę tvarumo ataskaitų vartotojams suprasti:
reikšmingą teigiamą ir neigiamą poveikį, kurį įmonė faktiškai daro arba potencialiai gali daryti vandens ir jūrų ištekliams;
visus veiksmus, kurių imtasi siekiant išvengti reikšmingo faktinio ar galimo neigiamo poveikio arba jį sušvelninti, apsaugoti vandens ir jūrų išteklius, pateikiant nuorodą į vandens suvartojimo mažinimą, taip pat siekiant valdyti rizikas bei galimybes, ir tokių veiksmų rezultatus;
ar, kaip ir kokiu mastu įmonė prisideda prie Europos žaliojo kurso užmojų dėl švaraus oro, švaraus vandens, sveiko dirvožemio ir biologinės įvairovės, mėlynosios ekonomikos ir žuvininkystės sektorių tvarumo atsižvelgiant į: Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB ( 61 ) (ES Vandens pagrindų direktyvą), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB ( 62 ) (ES Jūrų strategijos pagrindų direktyva), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/89/ES ( 63 ) (ES Jūrinių teritorijų planavimo direktyva), darnaus vystymosi tikslus (visų pirma 6-ąjį DVT „Švarus vanduo ir sanitarija“ ir 14-ąjį DVT „Gyvybė vandenyse“) ir poreikį paisyti pasaulinių aplinkos galimybių ribų (pvz., susijusių su biosferos vientisumu, vandenynų rūgštėjimu, gėlo vandens naudojimu ir biogeocheminės apytakos planetos galimybių ribomis);
įmonės planus ir pajėgumus pritaikyti savo strategiją ir verslo modelį atsižvelgiant į skatinimą tausiau vartoti vandenį, taip užtikrinant turimų vandens išteklių ilgalaikę apsaugą; vandens ekosistemų apsaugą ir gėlo vandens ir jūrų buveinių atkūrimą;
įmonės reikšmingų rizikų ir galimybių, atsirandančių dėl įmonės poveikio vandens ir jūrų ištekliams ir priklausomybės nuo jų, pobūdį, rūšį ir mastą, ir tai, kaip įmonė jas valdo; taip pat
reikšmingų rizikų ir galimybių, atsirandančių dėl įmonės poveikio vandens ir jūrų ištekliams ir jos priklausomybės nuo jų, finansinį poveikį įmonei trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais.
2. Šiame standarte išdėstyti su vandens ir jūrų ištekliais susiję atskleidimo reikalavimai. Su vandens ištekliais susijusios šio standarto nuostatos apima paviršinį vandenį ir požeminį vandenį. Pagal jį reikalaujama atskleisti informaciją apie vandens suvartojimą dėl įmonės veiklos, produktų gamybos ir paslaugų teikimo, taip pat susijusią informaciją apie imamo vandens ir išleidžiamo vandens kiekį.
3. Su jūrų ištekliais susijusios šio standarto nuostatos apima tokių išteklių išgavimą ir naudojimą, taip pat susijusią ekonominę veiklą.
Sąveika su kitais ETAS
4. Vandens ir jūrų išteklių tema yra glaudžiai susijusi su kitomis aplinkos potemėmis, kaip antai klimato kaita, tarša, biologine įvairove ir žiedine ekonomika. Taigi siekiant išsamiai apžvelgti, kas galėtų būti reikšminga vandens ir jūrų išteklių atžvilgiu, atitinkami atskleidimo reikalavimai įtraukti į kitus aplinkos ETAS:
1 ETAS „Klimato kaita“ , kuris, visų pirma, apima ūmias ir lėtines fizines rizikas, atsirandančias dėl klimato kaitos sukeliamų arba paaštrėjančių su vandeniu ir vandenynais susijusių pavojų, įskaitant kylančią vandens temperatūrą, kintantį kritulių pasiskirstymą ir jų rūšis (lietus, kruša, sniegas / ledas), kritulių ar hidrologinį kintamumą, vandenynų rūgštėjimą, sūraus vandens intruziją, jūros lygio kilimą, sausrėjimą, didelį vandens stygių, gausius kritulius, potvynius ir prieledyninių ežerų prasiveržimus;
E2 ETAS „Tarša“ , kuris, visų pirma, apima į vandenį, kuris apima ir vandenynus, išmetamus teršalus ir mikroplastikų naudojimą bei susidarymą;
E4 ETAS „Biologinė įvairovė ir ekosistemos“ , kuris, visų pirma apima gėlo vandens ekosistemų ir vandenynų bei jūrų išsaugojimą, tvarų naudojimą ir jiems daromą poveikį; taip pat
E5 ETAS „Išteklių naudojimas ir žiedinė ekonomika“ , kuriame, be kita ko, aptariamas atliekų, įskaitant plastiko, tvarkymas ir perėjimas prie nuotekų neatsinaujinančiųjų išteklių gavybos; plastiko naudojimo mažinimą ir nuotekų pakartotinį naudojimą.
5. Įmonės poveikio vandens ir jūrų ištekliams pasekmes taip pat patiria žmonės ir jų bendruomenės. Reikšmingą neigiamą poveikį paveikiamoms bendruomenėms, kuris kyla dėl įmonei priskirtino poveikio vandens ir jūrų ištekliams, apima S3 ETAS „Paveikiamos bendruomenės“ .
6. Šis standartas turėtų būti skaitomas kartu su 1 ETAS „Bendrieji reikalavimai“ ir 2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ .
Atskleidimo reikalavimai
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“
7. Šio skirsnio reikalavimai turėtų būti skaitomi kartu su 2 ETAS 4 skyriaus „Poveikio, rizikos ir galimybių valdymas“ reikalavimais ir informacija pagal šį skirsnį turėtų būti atskleidžiama kartu su informacija, atskleidžiama pagal tą skyrių.
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS IRO-1 „Reikšmingo su vandens ir jūrų ištekliais susijusio poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“
8. Įmonė turi aprašyti reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo procesą ir pateikti informaciją apie:
tai, ar ir kaip ji išanalizavo savo turtą ir veiklą, kad nustatytų faktinį ir galimą su vandeniu ir jūrų ištekliais susijusį poveikį, rizikas ir galimybes savo operacijose ir vertės grandinės pradinėje bei galutinėje grandyse, ir, jei taip, tai analizei taikytas metodikas, prielaidas ir priemones;
tai, ar ir kaip ji vykdė konsultacijas, visų pirma su paveikiamomis bendruomenėmis ( 64 ).
E3-1 atskleidimo reikalavimas „Su vandens ir jūrų ištekliais susijusi politika“
9. Įmonė turi aprašyti savo priimtą politiką, skirtą valdyti su vandens ir jūrų ištekliais susijusį savo reikšmingą poveikį, rizikas ir galimybes. ( 65 )
10. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kokiu mastu įmonė vykdo politiką, pagal kurią nustatomas, vertinamas, valdomas ir (arba) ištaisomas jos reikšmingas su vandens ir jūrų ištekliais susijęs poveikis, rizikos ir galimybės.
11. Informacijoje, kurią reikalaujama atskleisti pagal 9 straipsnį, turi būti pateikta informacija apie įmonės politiką, skirtą valdyti jos reikšmingam su vandens ir jūrų ištekliais susijusiam poveikiui, rizikoms ir galimybėms, kaip reikalaujama pagal 2 ETAS MDR-P „Patvirtinta reikšmingų tvarumo klausimų valdymo politika“.
12. Įmonė turi nurodyti, ar jos vykdoma politika sprendžiami ir kaip sprendžiami toliau nurodyti klausimai, jei jie reikšmingi:
vandentvarka, įskaitant:
vandens ir jūrų išteklių naudojimą ir gavybą savo operacijoms;
nuotekų valymą siekiant tvaresnės vandens gavybos taip pat
vandens taršos, kurią sukelia jos veikla, prevenciją ir mažinimą;
produktų ir paslaugų kūrimas siekiant spręsti su vandeniu susijusias problemas ir išsaugoti jūrų išteklius ir
įsipareigojimas vykdant savo operacijas ir vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse mažinti reikšmingą vandens suvartojimą vandens rizikos teritorijose.
Jei bent viena iš įmonės veiklos vietų yra didelio vandens stygiaus teritorijoje ir jai netaikoma politika, įmonė turi šį faktą nurodyti ir paaiškinti, kodėl ji tokios politikos nepriėmė. Įmonė gali nurodyti laikotarpį, per kurį ji siekia tokią politiką priimti ( 66 ).
Įmonė turi nurodyti, ar ji priėmė tvarių vandenynų ir jūrų politiką arba praktiką ( 67 ).
E3-2 atskleidimo reikalavimas „Su vandens ir jūrų ištekliais susiję veiksmai ir ištekliai“
15. Įmonė turi atskleisti su vandens ir jūrų ištekliais susijusius savo veiksmus ir jiems įgyvendinti skirtus išteklius.
16. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kokių pagrindinių veiksmų imtasi ir planuojama imtis siekiant įgyvendinti su vandens ir jūrų ištekliais susijusios politikos tikslus ir uždavinius.
17. Veiksmų ir išteklių aprašymas turi būti grindžiamas 2 ETAS MDR-A „Su reikšmingais tvarumo klausimais susiję veiksmai ir ištekliai“ apibrėžtais principais. Be informacijos, reikalaujamos pagal 2 ETAS MDR-A, įmonė gali nurodyti, kuriam švelninimo priemonių hierarchijos lygmeniui veiksmas
18. ir ištekliai priskirtini:
vandens ir jūrų išteklių naudojimo vengimui;
vandens ir jūrų išteklių naudojimo mažinimui, pavyzdžiui, efektyvumo priemonėmis;
vandens regeneravimui ir pakartotiniam naudojimui arba
vandens ekosistemos ir vandens telkinių atkūrimui ir atsikūrimui.
19. Įmonė turi nurodyti, kokie veiksmai ir ištekliai skiriami vandens rizikos teritorijoms, įskaitant didelio vandens stygiaus teritorijas.
Rodikliai ir uždaviniai
E3-3 atskleidimo reikalavimas „Su vandens ir jūrų ištekliais susiję uždaviniai“
20. Įmonė turi atskleisti išsikeltus su vandens ir jūrų ištekliais susijusius uždavinius.
21. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kokius uždavinius įmonė išsikėlė siekdama paremti savo su vandens ir jūrų ištekliais susijusią politiką ir spręsti su vandens ir jūrų ištekliais susijusio savo reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių klausimus.
22. Uždavinių aprašyme turi būti pateikta informacija, kurią reikalaujama atskleisti pagal 2 ETAS MDR-T „Politikos ir veiksmų veiksmingumo stebėjimas pagal uždavinius“.
23. Pagal 20 straipsnį atskleidžiamoje informacijoje turi būti nurodyta, ar ir kaip jos uždaviniai yra susiję su:
reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių, susijusių su vandens rizikos teritorijomis, valdymu, įskaitant vandens kokybės gerinimą;
atsakingu su jūrų ištekliais susijusio poveikio, rizikų ir galimybių valdymu, įskaitant tai, kokio pobūdžio yra įmonės naudojamos su jūrų ištekliais susijusios prekės (pvz., žvyras, giliavandeniai mineralai, jūros gėrybės) ir kokius jų kiekius įmonė naudoja; taip pat
vandens suvartojimo mažinimu, įskaitant paaiškinimą, kaip tie uždaviniai yra susiję su vandens rizikos teritorijomis, įskaitant didelio vandens stygiaus teritorijas.
24. Be informacijos, reikalaujamos pagal 2 ETAS MDR-T, įmonė gali nurodyti, ar nustatant uždavinius buvo atsižvelgta į ekologinius slenksčius ir įmonei priskiriamą jų dalį. Jei taip, įmonė gali patikslinti:
nustatytus ekologinius slenksčius ir jiems nustatyti naudotą metodiką;
tai, ar šie slenksčiai taikomi konkrečiai įmonei, ir, jei taip, kaip jie buvo apibrėžti; taip pat
kaip įmonėje paskirstyta atsakomybė už nustatytų ekologinių slenksčių laikymąsi.
25. Teikdama kontekstinę informaciją įmonė turi nurodyti, ar jos išsikelti ir pateikti uždaviniai yra privalomi (reikalaujami pagal teisės aktus), ar savanoriški.
E3-4 atskleidimo reikalavimas „Vandens suvartojimas“
26. Įmonė turi atskleisti informaciją apie savo vandens suvartojimo efektyvumą, susijusį su savo reikšmingu poveikiu, rizikomis ir galimybėmis.
27. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti įmonės vandens suvartojimą ir visą įmonės daromą pažangą įgyvendinant savo uždavinius.
28. Pagal 26 straipsnį reikalaujama informacija turi būti susijusi su pačios įmonės operacijomis ir apimti:
visą vandens suvartojimą m3;
vandens suvartojimą (m3) vandens rizikos teritorijose, įskaitant didelio vandens stygiaus teritorijas;
apytakinio vandens ir pakartotinai naudojamo vandens kiekį (m3) ( 68 );
viso laikomo vandens kiekį ir to laikymo pokyčius (m3); taip pat
visą kontekstinę informaciją, kurią būtina pateikti dėl a–d klausimų, įskaitant vandens baseinų vandens kokybę ir kiekybę, tai, kaip surinkti duomenys, kokie standartai ir metodikos naudotos, kokios prielaidos padarytos, įskaitant tai, ar informacija apskaičiuota, apytikriai įvertinta, sumodeliuota ar gauta tiesiogiai matuojant, koks metodas tam taikytas, kaip antai, ar naudoti kokie nors konkretaus sektoriaus koeficientai.
29. Įmonė turi pateikti informaciją apie savo vandens naudojimo intensyvumą, kuris yra visas su nuosavomis operacijomis susijęs vandens suvartojimas (m3), tenkantis vienam milijonui EUR grynųjų pajamų ( 69 ).
E3-5 atskleidimo reikalavimas „Numatomas reikšmingų su vandens ir jūrų ištekliais susijusių rizikų ir galimybių finansinis poveikis“
30. Įmonė turi atskleisti numatomą reikšmingų su vandens ir jūrų ištekliais susijusių rizikų ir galimybių finansinį poveikį.
31. Informacija, kurią reikalaujama pateikti pagal 30 straipsnį, papildo informaciją apie esamą finansinį poveikį subjekto finansinei būklei, finansiniams veiklos rezultatams ir pinigų srautams ataskaitiniu laikotarpiu, kurios reikalaujama pagal 2 ETAS SBM-3 48 straipsnio d punktą.
32. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti:
numatomą finansinį poveikį, kurį daro reikšmingos fizinės rizikos, kylančios dėl vandens ir jūrų ištekliams daromo poveikio ir priklausomybės nuo jų, ir kaip šios rizikos daro reikšmingą įtaką (arba gali būti pagrįstai numatoma, kad ją darys) įmonės finansinei būklei, finansiniams veiklos rezultatams ir pinigų srautams trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais; taip pat
numatomą finansinį poveikį, kurį daro su vandens ir jūrų ištekliais susijusios reikšmingos galimybės.
33. Atskleidžiama informacija turi apimti:
kiekybinį numatomo finansinio poveikio įvertinimą pinigine išraiška prieš svarstant imtis kokių nors su vandens ir jūrų ištekliais susijusių veiksmų, o jei tai neįmanoma nepatiriant per didelių išlaidų ar pastangų, – kokybinį tokio poveikio aprašymą. Dėl galimybių atsirandančio finansinio poveikio kiekybiškai įvertinti nebūtina, jei taip atskleidžiama informacija neatitiktų informacijos kokybės charakteristikų (žr. 1 ETAS B priedėlį „Informacijos kokybinės charakteristikos“ );
aprašymą, koks finansinis poveikis svarstytas, su kokiu poveikiu ir priklausomybe jis susijęs ir per kiek laiko jis veikiausiai pasireikš; taip pat
numatomam finansiniam poveikiui kiekybiškai įvertinti padarytas esmines prielaidas ir tų prielaidų šaltinius bei su jomis susijusią neapibrėžtį.
A priedėlis.
Taikymo reikalavimai
Šis priedėlis yra neatskiriama E3 ETAS dalis. Jis padeda taikyti šiame standarte išdėstytus atskleidimo reikalavimus ir turi tokią pačią galią kaip kitos standarto dalys.
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS IRO-1 „Reikšmingo su vandens ir jūrų ištekliais susijusio poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“
TR 1. Atlikdama reikšmingumo vertinimą pagal aplinkos potemes, įmonė turi įvertinti vandens ir jūrų išteklių reikšmingumą savo pačios operacijose ir savo vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse; ji gali apsvarstyti keturis toliau nurodytus etapus, dar vadinamus LEAP metodu:
1 etapas: nustatyti savo operacijų ir vertės grandinės vietas (angl. locate), kuriose vyksta sąveika su gamta;
2 etapas: įvertinti (angl. evaluate) priklausomybę ir poveikį;
3 etapas: įvertinti (angl. assess) reikšmingas rizikas ir galimybes ir
4 etapas: parengti (angl. prepare) reikšmingumo vertinimą ir pateikti jo rezultatus.
TR 2. Reikšmingumo vertinimas pagal E3 ETAS atitinka pirmuosius tris šio LEAP metodo etapus, o ketvirtasis etapas susijęs su proceso rezultatais.
TR 3. Poveikio, rizikų ir galimybių reikšmingumo vertinimo procese turi būti atsižvelgiama į 2 ETAS IRO-1 „Reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“ ir IRO-2 „ETAS atskleidimo reikalavimai, įtraukti į įmonės tvarumo ataskaitą“ nuostatas.
TR 4. Reikšmingumo vertinimas apima šias su vandens ir jūrų ištekliais susijusias potemes:
vandens ištekliai, kurie apima paviršinio vandens, požeminio vandens suvartojimą, taip pat imamo vandens ir išleidžiamo vandens kiekį, taip pat
jūrų ištekliai, kurie apima tokių išteklių išgavimą ir naudojimą, taip pat susijusią ekonominę veiklą.
TR 5. 1 etape įmonė, siekdama nustatyti, kur yra vandens rizikos teritorijos ir kur vyksta sąveika su jūrų ištekliais, dėl kurios gali būti padarytas reikšmingas poveikis ir kilti priklausomybė nuo jų tiek jos pačios operacijose, tiek vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse, gali apsvarstyti:
tiesioginio turto buvimo bei operacijų vykdymo vietas ir susijusios veiklos pradinėje ir galutinėje vertės grandinės grandyse vykdymo vietas;
veiklos vietas, kurios yra vandens rizikos teritorijose, įskaitant didelio vandens stygiaus teritorijas; taip pat
sektorius arba padalinius, kurie šiose prioritetinėse vietose sąveikauja su vandens ar jūrų ištekliais.
TR 6. Įmonė turi laikyti, kad tinkamas vietų vertinimo lygmuo yra upių baseinai, ir tą metodą derinti su savo ir tiekėjų įrenginių, susijusių su reikšmingu poveikiu ir rizika, veiklos rizikos vertinimu.
TR 7. Įmonė turi atsižvelgti į vandens telkinių būklės nustatymo kriterijus, pateikiamus atitinkamuose Direktyvos 2000/60/EB (Vandens pagrindų direktyva) prieduose ir Vandens pagrindų direktyvos įgyvendinimo rekomendaciniuose dokumentuose. Rekomendacinių dokumentų sąrašas pateikiamas aplinkai skirtoje Europos Komisijos interneto svetainėje.
TR 8. 2 etape įmonė, siekdama įvertinti kiekvienos pagal 5 TR nustatytos prioritetinės vietos poveikį ir priklausomybę, gali:
nustatyti, kurie verslo procesai ir veikla lemia poveikį aplinkos ištekliams ir ekosisteminėms paslaugoms ir priklausomybę nuo jų;
nustatyti su vandens ir jūrų ištekliais susijusį poveikį ir priklausomybę nuo jų visoje įmonės vertės grandinėje ir
įvertinti teigiamo ir neigiamo poveikio vandens ir jūrų ištekliams sunkumą ir tikėtinumą.
TR 9. Nustatydama priklausomybę nuo vandens ir jūrų išteklių įmonė gali remtis tarptautine klasifikacija, kaip antai bendrąja tarptautine ekosisteminių paslaugų klasifikacija (angl. santrumpa CICES).
TR 10. Nustatydama priklausomybę nuo jūrų išteklių įmonė turi apsvarstyti, ar ji yra priklausoma nuo pagrindinių su jūrų ištekliais susijusių prekių, be kita ko, nuo žvyro ir jūros gėrybių.
TR 11. Jūrų ištekliai apibrėžiami pagal tai, kaip juos naudoja žmonių visuomenės, ir turi būti svarstomi pagal jiems daromą neigiamą poveikį. Kai kurie neigiamo poveikio rodikliai pateikti kituose ETAS, konkrečiai, į vandenį išmetamų teršalų ir mikroplastiko rodikliai – E2 ETAS, o plastiko atliekų rodikliai – E5 ETAS.
TR 12. Įmonės svarstytinos priklausomybės nuo jūrų išteklių pavyzdžiai:
priklausomybė nuo pačios įmonės operacijose ir jos vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse komerciniais tikslais naudojamų žuvų ir jūros gėrybių ir
žvejybos veikla, kuriai naudojami tempiami dugniniai tralai, taip pat galinti padaryti neigiamą poveikį jūros dugnui.
TR 13. 3 etape įmonė, siekdama įvertinti savo reikšmingas rizikas ir galimybes remdamasi 1 ir 2 etapų rezultatais, gali:
nustatyti pertvarkos rizikas ir galimybes savo pačios operacijose ir savo vertės grandinėje pagal šias kategorijas:
politika ir teisė: pvz., reguliavimo ar politikos nustatymas (pvz., tokie pakeitimai kaip didesnė vandens apsauga, kokybiškesnis vandens reguliavimas, vandens tiekimo srautų reguliavimas), neveiksmingas vandens telkinių ar jūrų išteklių valdymas, ypač tarpvalstybiniu mastu (pvz., tarpvalstybinis valdymas ir bendradarbiavimas), lemiantis vandens ar vandenynų būklės blogėjimą, sankcijų ir bylinėjimosi (pvz., dėl leidimų ar kvotų nesilaikymo; aplaidumo nykstančių jūrų gyvūnų rūšių atžvilgiu ar jų žudymo) rizika, griežtesni įpareigojimai teikti ataskaitas apie jūrų ekosistemas ir susijusias paslaugas;
technologija: pvz., produktų ar paslaugų pakeitimas kitais produktais ar paslaugomis, darančiais mažesnį poveikį vandens ir jūrų ištekliams, perėjimas prie veiksmingesnių ir švaresnių technologijų (t. y. turinčių mažesnį poveikį vandenynams ir vandeniui), naujos stebėsenos technologijos (pvz., per palydovą), vandens valymas, apsauga nuo potvynių;
rinka: pvz., vandens ar jūrų išteklių pasiūlos, paklausos ir finansavimo pokyčiai, jų sąnaudų svyravimai ar augimas;
reputacija: pvz., visuomenės, klientų ar bendruomenės požiūrio į organizaciją pasikeitimas dėl jos daromo poveikio vandens ir jūrų ištekliams; taip pat
prisidėjimas prie sisteminių rizikų – per pačios įmonės operacijas ir pradinę bei galutinę vertės grandinės grandis, įskaitant jūrų ekosistemos žlugimo arba labai svarbios gamtinės sistemos nebefunkcionavimo rizikas (pvz., kritinių taškų pasiekimo, suminės fizinės rizikos);
nustatyti fizinę riziką, įskaitant susijusią su vandens kiekiu (vandens trūkumu, vandens stygiumi), vandens kokybe, infrastruktūros nykimu arba kai kurių su jūrų ištekliais susijusių prekių nebuvimu (pvz., tam tikrų žuvų rūšių ar kitų povandeninių gyvųjų organizmų, kuriuos įmonė parduoda kaip produktus, tapimas retais), dėl ko, pavyzdžiui, nebeįmanoma vykdyti operacijų tam tikrose geografinėse vietovėse;
nustatyti galimybes pagal šias kategorijas:
efektyvus išteklių naudojimas: pvz., perėjimas prie veiksmingesnių paslaugų ir procesų, kuriems reikia mažiau vandens ir jūrų išteklių;
rinkos: pvz., mažiau ištekliams imlių produktų ir paslaugų sukūrimas, verslo veiklos įvairinimas;
finansavimas: pvz., galimybė naudotis žaliaisiais fondais, obligacijomis ar paskolomis;
atsparumas: pvz., jūrų ar vandens išteklių ir verslo veiklos įvairinimas (pvz., naujo ekosistemai atkurti skirto verslo padalinio įsteigimas), investavimas į žaliąją infrastruktūrą, gamtos procesais pagrįsti sprendimai, atliekų perdirbimo ir žiediškumo mechanizmų, kuriais mažinama priklausomybė nuo vandens ar jūrų išteklių, diegimas; taip pat
reputacija: teigiamas suinteresuotųjų subjektų įsitraukimas dėl aktyvios įmonės pozicijos su gamta susijusių rizikų valdymo klausimu (pvz., dėl kurios suteikiamas privilegijuotojo partnerio statusas).
TR 14. Vertindama reikšmingą poveikį, priklausomybę, rizikas ir galimybes įmonė gali remtis pirminių, antrinių arba sumodeliuotų duomenų rinkimu arba kitais tinkamais metodais, įskaitant Komisijos rekomendaciją 2021/2279 dėl aplinkosauginio pėdsako metodų naudojimo produktų ir organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginiam veiksmingumui matuoti ir apie jį informuoti (I priedą „Produkto aplinkosauginio pėdsako metodas“; III priedą „Organizacijos aplinkosauginio pėdsako metodas“).
TR 15. Teikdama informaciją apie reikšmingumo vertinimo rezultatus, įmonė turi atsižvelgti į:
geografinių vietų, kuriose vanduo yra reikšmingas klausimas pačios įmonės operacijoms ir jos vertės grandinės pradinei ir galutinei grandims, sąrašą;
įmonės naudojamų su jūrų ištekliais susijusių prekių, kurios yra reikšmingos gerai jūrų vandenų aplinkos būklei ir jūrų išteklių apsaugai, sąrašą ir
sektorių ar segmentų, siejamų su reikšmingu su vandens ir jūrų ištekliais susijusiu poveikiu, rizikomis ir galimybėmis, sąrašą.
E3-1 atskleidimo reikalavimas „Su vandens ir jūrų ištekliais susijusi politika“
TR 16. Pagal šį atskleidimo reikalavimą aprašoma politika gali būti integruota į platesnę, įvairias potemes apimančią aplinkosaugos arba tvarumo politiką.
TR 17. Atskleisdama informaciją pagal 9 straipsnį, įmonė gali atskleisti, ar jos politika:
užkertamas kelias tolesniam vandens telkinių ir vandens ekosistemų būklės blogėjimui, jie saugomi ir gerinama jų būklė;
skatinama tausiau vartoti vandenį remiantis ilgalaike turimų vandens išteklių apsauga;
siekiama gerinti vandens aplinką ir labiau ją saugoti;
siekiama geros jūrų vandenų aplinkos būklės ir
skatinama mažinti imamo vandens ir išleidžiamo vandens kiekį.
TR 18. Įmonė taip pat gali atskleisti informaciją apie politiką, kuria:
prisidedama prie geros ekologinės bei cheminės paviršinio vandens telkinių kokybės ir geros cheminės požeminio vandens telkinių kokybės ir kiekybės, kad būtų saugoma žmonių sveikata, vandens tiekimas, gamtinės ekosistemos ir biologinė įvairovė, taip pat prie geros jūrų vandenų aplinkos būklės ir išteklių bazės, nuo kurios priklauso jūrinė veikla, apsaugos;
minimizuojamas reikšmingas poveikis bei rizikos ir įgyvendinamos poveikio mažinimo priemonės, kuriomis siekiama išlaikyti prioritetinių paslaugų vertę ir funkcionalumą ir savo operacijose kuo efektyviau naudoti išteklius ir
vengiama daryti poveikį paveikiamoms bendruomenėms.
E3-2 atskleidimo reikalavimas „Su vandens ir jūrų išteklių politika susiję veiksmai ir ištekliai“
TR 19. Atskleisdama informaciją, kurios reikalaujama pagal 15 straipsnį, įmonė turi apsvarstyti veiksmus arba veiksmų planus, padėsiančius spręsti nustatytus reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių klausimus. Naudingų rekomendacijų yra pateikusi organizacija „Alliance for Water Stewardship (AWS)“.
TR 20. Atsižvelgiant į tai, kad vandens ir jūrų ištekliai yra bendri ištekliai, dėl kurių gali prireikti imtis kolektyvinių veiksmų arba parengti kolektyvinius veiksmų planus kartu su kitais suinteresuotaisiais subjektais, įmonė gali pateikti informacijos apie tuos konkrečius kolektyvinius veiksmus, įskaitant informaciją apie kitas šalis (konkurentus, tiekėjus, mažmenininkus, klientus, kitus verslo partnerius, vietos bendruomenes. valdžios institucijas, vyriausybines agentūras ir kt.), ir konkrečios informacijos apie projektą – jo konkretų indėlį, rėmėjus ir kitus dalyvius.
TR 21. Teikdama informaciją apie kapitalo sąnaudas, įmonė gali atsižvelgti į sąnaudas, susijusias, pavyzdžiui, su paviršinių nuotekų drenažo tvarkymu, vamzdynais ar įrenginiais, naudojamais naujiems produktams, kuriems reikia mažai vandens, gaminti.
Rodikliai ir uždaviniai
E3-3 atskleidimo reikalavimas „Su vandens ir jūrų ištekliais susiję uždaviniai“
TR 22. Jei išsikeldama uždavinius įmonė juos sieja su ekologiniais slenksčiais, ji gali naudotis Mokslu pagrįstų uždavinių tinklo (SBTN) parengtomis laikinosiomis rekomendacijomis, pateikiamomis dokumente „Pradinės gairės verslui“ (angl. „Initial Guidance for Business“, 2020 m. rugsėjo mėn.). Ji taip pat gali naudotis bet kuriomis kitomis rekomendacijomis, kuriose pateikiama mokslininkų pripažinta metodika, pagal kurią galima išsikelti mokslu pagrįstus uždavinius nustatant ekologinius slenksčius ir, jei taikoma, priskyrimą konkrečiai įmonei. Ekologiniai slenksčiai gali būti vietos, nacionalinio ir (arba) pasaulinio masto.
TR 23. Įmonė gali nurodyti uždavinius, susijusius su:
imamo vandens kiekio mažinimu taip pat
išleidžiamo vandens kiekio mažinimu.
TR 24. Jei įmonė atskleidžia su imamo kiekio mažinimu susijusius uždavinius, ji gali įtraukti iš užteršto dirvožemio ir vandeningųjų sluoksnių imamą vandenį ir ištaisymo tikslu imamą ir išvalomą vandenį.
TR 25. Jei įmonė pateikia su išleidžiamo vandens kiekiu susijusius uždavinius, ji gali į jį įtraukti į vandens išleidimą į požeminį vandenį, kaip antai suleidimą atgal į vandeninguosius sluoksnius, arba vandens grįžimą į požeminio vandens šaltinį per susigėrimo įrenginį arba nuotaką.
TR 26. Uždaviniai gali būti susiję su pačios įmonės operacijomis ir (arba) su jos vertės grandinės pradine ir galutine grandimis.
TR 27. Įmonė gali patikslinti, ar uždaviniu siekiama šalinti trūkumus, susijusius su vandens ir jūrų išteklių srities svaraus prisidėjimo kriterijais, apibrėžtais pagal Reglamento (ES) 2020/852 12 straipsnio 2 dalį Komisijos priimtuose deleguotuosiuose aktuose. Jei vandens ir jūrų išteklių srities reikšmingos žalos nedarymo kriterijų, apibrėžtų pagal Reglamento (ES) 2020/852 10 straipsnio 3 dalį, 11 straipsnio 3 dalį, 13 straipsnio 2 dalį, 14 straipsnio 2 dalį, 15 straipsnio 2 dalį priimtuose deleguotuosiuose aktuose, nesilaikoma, įmonė gali patikslinti, ar uždaviniu siekiama šalinti su tais reikšmingos žalos nedarymo kriterijais susijusius trūkumus.
E3-4 atskleidimo reikalavimas „Vandens suvartojimas“
TR 28. Įmonė gali vykdyti veiklą įvairiose vandens rizikos teritorijose. Atskleisdama informaciją, kurios reikalaujama pagal 28 straipsnio b punktą, įmonė turi įtraukti tik informaciją, susijusią su teritorijomis, kurios pagal 2 ETAS IRO-1 ir 2 ETAS SBM-3 nustatytos kaip reikšmingos.
TR 29 ►C1 Atskleisdama kontekstinę informaciją apie vandens suvartojimo efektyvumą, kurią reikalaujama pateikti pagal 28 straipsnio e punktą, įmonė turi paaiškinti skaičiavimo metodikas, konkrečiau, kokiomis dalimis šį įvertį sudaro tiesioginio matavimo, imties sudarymo ir ekstrapoliacijos ar geriausiais įverčiais pagrįsti duomenys. ◄
TR 30. Įmonė gali pateikti informaciją suskirstytą ir kitais pjūviais (pvz., pagal sektorius ar segmentus).
TR 31. Atskleisdama informaciją, kurią reikalaujama pateikti pagal 29 straipsnį, įmonė gali pateikti papildomus kitais vardikliais grindžiamus intensyvumo koeficientus.
TR 32 Įmonė taip pat gali pateikti informacijos apie imamo vandens ir išleidžiamo vandens kiekį.
E3-5 atskleidimo reikalavimas „Numatomas reikšmingų su vandens ir jūrų ištekliais susijusių rizikų ir galimybių finansinis poveikis“
TR 33. Įmonė gali įtraukti susijusių savo produktų ir paslaugų, kuriems kyla rizika trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais, vertinimą, paaiškindama, kaip ji apibrėžiama, kaip apskaičiuojamos finansinės sumos ir kokios esminės prielaidos padarytos.
TR 34. ►C1 Pagal 33 straipsnio a punktą nurodoma numatomo finansinio poveikio kiekybinė išraiška pinigais gali būti viena suma arba intervalas. ◄
E4 ETAS
BIOLOGINĖ ĮVAIROVĖ IR EKOSISTEMOS
TURINYS |
|
Tikslas |
|
Sąveika su kitais ETAS |
|
Atskleidimo reikalavimai |
|
– |
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ |
Strategija |
|
– |
E4-1 atskleidimo reikalavimas „Pertvarkos planas ir atsižvelgimas į biologinę įvairovę bei ekosistemas strategijoje ir verslo modelyje“ |
– |
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-3 „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“ |
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas |
|
– |
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS IRO-1 „Reikšmingo su biologine įvairove ir ekosistemomis susijusio poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“ |
– |
E4-2 atskleidimo reikalavimas „Su biologine įvairove ir ekosistemomis susijusi politika“ |
– |
E4-3 atskleidimo reikalavimas „Su biologine įvairove ir ekosistemomis susiję veiksmai ir ištekliai“ |
Rodikliai ir uždaviniai |
|
– |
E4-4 atskleidimo reikalavimas „Su biologine įvairove ir ekosistemomis susiję uždaviniai“ |
– |
E4-5 atskleidimo reikalavimas „Su biologinės įvairovės ir ekosistemų pokyčiais susiję poveikio rodikliai“ |
– |
E4-6 atskleidimo reikalavimas „Numatomas su biologine įvairove ir ekosistemomis susijusių rizikų ir galimybių finansinis poveikis“ |
A priedėlis. |
Taikymo reikalavimai |
– |
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ |
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas |
|
– |
E4-1 atskleidimo reikalavimas „Pertvarkos planas ir atsižvelgimas į biologinę įvairovę bei ekosistemas strategijoje ir verslo modelyje“ |
– |
Atskleidimo reikalavimai, susiję su 2 ETAS IRO-1 „Reikšmingo su biologine įvairove ir ekosistemomis susijusio poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“ |
– |
E4-2 atskleidimo reikalavimas „Su biologine įvairove ir ekosistemomis susijusi politika“ |
– |
E4-3 atskleidimo reikalavimas „Su biologine įvairove ir ekosistemomis susiję veiksmai ir ištekliai“ |
Rodikliai ir uždaviniai |
|
– |
E4-4 atskleidimo reikalavimas „Su biologine įvairove ir ekosistemomis susiję uždaviniai“ |
– |
E4-5 atskleidimo reikalavimas „Su biologinės įvairovės ir ekosistemų pokyčiais susiję poveikio rodikliai“ |
– |
E4-6 atskleidimo reikalavimas „Numatomas su biologine įvairove ir ekosistemomis susijusių rizikų ir galimybių finansinis poveikis“ |
Tikslas
1. Šio standarto tikslas – nustatyti atskleidimo reikalavimus, kurie suteiks galimybę tvarumo ataskaitų vartotojams suprasti:
kaip įmonė veikia biologinę įvairovę ir ekosistemas, t. y. kokį reikšmingą teigiamą ir neigiamą poveikį ji faktiškai daro arba potencialiai gali joms daryti, įskaitant tai, kokiu mastu ji prisideda prie biologinės įvairovės nykimo ir ekosistemų degradacijos veiksnių;
visus veiksmus, kurių imtasi siekiant išvengti reikšmingo neigiamo faktinio ar galimo poveikio arba jį sušvelninti ir apsaugoti bei atkurti biologinę įvairovę ir ekosistemas, taip pat siekiant valdyti rizikas ir galimybes, ir tokių veiksmų rezultatus ir
įmonės planus ir pajėgumus pritaikyti savo strategiją ir verslo modelį taip, kad:
būtų paisoma planetos išgalių ribų, susijusių su biosferos vientisumu ir žemės sistemos keitimu;
jie derėtų su Kunmingo ir Monrealio pasaulinėje biologinės įvairovės strategijoje išdėstyta vizija ir atitinkamais jos siekiais bei uždaviniais;
jie atitiktų atitinkamus 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijos aspektus ( 70 );
būtų laikomasi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/147/EB ir Tarybos direktyvos 92/43/EEB (ES Paukščių ir Buveinių direktyvų) ( 71 ) ir
būtų laikomasi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/56/EB (Jūrų strategijos pagrindų direktyvos) ( 72 ) ;
įmonės reikšmingų rizikų, priklausomybės ir galimybių, susijusių su biologine įvairove ir ekosistemomis, pobūdį, rūšį ir mastą ir tai, kaip įmonė jas valdo; taip pat
reikšmingų rizikų ir galimybių, atsirandančių dėl įmonės poveikio biologinei įvairovei ir ekosistemoms ir jos priklausomybės nuo jų, finansinį poveikį įmonei trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais.
2. Šiame standarte nustatomi atskleidimo reikalavimai, susiję su įmonės sąryšiu su sausumos, gėlo vandens ir jūrų buveinėmis, ekosistemomis ir susijusių faunos ir floros rūšių populiacijomis, įskaitant įvairovę rūšies viduje, tarp rūšių ir ekosistemų įvairovę, ir įmonės bei čiabuvių ir kitų paveikiamų bendruomenių tarpusavio santykiais.
3. Terminu „biologinė įvairovė“ , arba „bioįvairovė“ , vadinama visų šaltinių, įskaitant, be kita ko, sausumos, gėlo vandens, jūros ir kitų vandens ekosistemų, gyvų organizmų ir ekologinių kompleksų, kuriuos jie sudaro, įvairovė.
Sąveika su kitais ETAS
4. Biologinės įvairovės ir ekosistemų tema yra glaudžiai susijusi su kitais aplinkos klausimais. Pagrindiniai biologinės įvairovės ir ekosistemų pokyčius lemiantys veiksniai yra klimato kaita, tarša, žemės naudojimo keitimas, gėlo vandens naudojimo keitimas ir jūrų naudojimo keitimas, tiesioginis organizmų naudojimas ir invazinės svetimos rūšys. Šis standartas apima visus šiuos veiksnius, išskyrus klimato kaitą (ją apima E1 ETAS) ir taršą (ją apima E2 ETAS).
5. Siekiant kuo geriau suprasti reikšmingą poveikį biologinei įvairovei ir ekosistemoms ir priklausomybę nuo jų, kitų aplinkos ETAS atskleidimo reikalavimai turėtų būti skaitomi ir aiškinami kartu su atitinkamais šiame standarte nustatytais atskleidimo reikalavimais. Kituose aplinkos ETAS nustatyti susiję atskleidimo reikalavimai:
E1 ETAS „Klimato kaita“ , kuris apima visų pirma išmetamą ŠESD kiekį ir energijos išteklius (energijos suvartojimą);
E2 ETAS „Tarša“ , kuris apima oro, vandens ir dirvožemio taršą;
E3 ETAS „Vandens ir jūrų ištekliai“ , kuris visų pirma apima vandens išteklius (vandens suvartojimą) ir jūrų išteklius;
E5 ETAS „Išteklių naudojimas ir žiedinė ekonomika“ , kuris visų pirma apima neatsinaujinančiųjų išteklių gavybos atsisakymą ir praktikos, užkertančios kelią atliekų susidarymui ir atliekų keliamai taršai, įgyvendinimą.
6. Įmonės poveikio biologinei įvairovei ir ekosistemoms pasekmes taip pat patiria žmonės ir jų bendruomenės. Pagal E4 ETAS teikdama informaciją apie reikšmingą neigiamą su biologinės įvairovės ir ekosistemų pokyčiais susijusį poveikį paveikiamoms bendruomenėms, įmonė turi atsižvelgti į S3 ETAS „Paveikiamos bendruomenės“ reikalavimus.
7. Šis standartas turėtų būti skaitomas kartu su 1 ETAS „Bendrieji reikalavimai“ ir 2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ .
Atskleidimo reikalavimai
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“
8. Šio skirsnio reikalavimai turi būti skaitomi kartu su 2 ETAS 2 skyriaus „Valdymas“, 3 skyriaus „Strategija“ ir 4 skyriaus „Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas“ atskleidimo reikalavimais.
9. Pagal juos atskleidžiama informacija turi būti pateikiama kartu su informacija, kurios reikalaujama pagal 2 ETAS, išskyrus 2 ETAS SBM-3 reikalavimą, pagal kurį atskleidžiamą informaciją įmonė turi galimybę pateikti kartu su atskleidžiama temine informacija.
10. Be 2 ETAS nustatytų reikalavimų, šis standartas taip pat apima teminį atskleidimo reikalavimą E4-1 „Pertvarkos planas ir atsižvelgimas į biologinę įvairovę bei ekosistemas strategijoje ir verslo modelyje“ .
Strategija
E4-1 atskleidimo reikalavimas „Pertvarkos planas ir atsižvelgimas į biologinę įvairovę bei ekosistemas strategijoje ir verslo modelyje“
11. Įmonė turi atskleisti, kaip su biologine įvairove ir ekosistemomis susijęs jos poveikis, priklausomybė, rizikos ir galimybės kyla iš jos strategijos ir verslo modelio bei verčia jį koreguoti.
12. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kiek įmonės strategija ir verslo modelis yra atsparūs biologinės įvairovės ir ekosistemų atžvilgiu ir suderinami su atitinkamais vietiniais, nacionaliniais ir pasauliniais viešosios politikos uždaviniais, susijusiais su biologine įvairove ir ekosistemomis.
13. Įmonė turi aprašyti, kiek jos strategija ir verslo modelis yra atsparūs biologinės įvairovės ir ekosistemų atžvilgiu. Aprašymas turi apimti:
esamo verslo modelio ir strategijos atsparumo su biologine įvairove ir ekosistemomis susijusioms fizinėms, pertvarkos ir sisteminėms rizikoms vertinimą;
tai, kiek atsparumo analizė apima pačios įmonės operacijas ir jos vertės grandinės pradinę ir galutinę grandis ir kiek rizikų nagrinėta toje analizėje;
pagrindines padarytas prielaidas;
taikytus laikotarpius;
atsparumo analizės rezultatus ir
informaciją apie suinteresuotųjų subjektų, įskaitant, kai tinkama, čiabuvių ir vietos žinių turėtojus, dalyvavimą.
14. Jei informaciją, kurios reikalaujama pagal šį atskleidimo reikalavimą, įmonė atskleidė pateikdama pagal 2 ETAS SBM-3 reikalaujamą informaciją, įmonė gali pateikti nuorodą į tą pagal 2 ETAS SBM-3 atskleistą informaciją.
15. Įmonė gali atskleisti savo pertvarkos planą, pagal kurį ji ketina patobulinti, o galiausiai ir suderinti savo verslo modelį ir strategiją su Kunmingo ir Monrealio pasaulinėje biologinės įvairovės strategijoje išdėstyta vizija ir atitinkamais jos siekiais bei uždaviniais, taip pat su 2030 m. ES biologinės įvairovės strategija ir su planetos išgalių ribų, susijusių su biosferos vientisumu ir žemės sistemos keitimu, paisymu.
SBM-3 atskleidimo reikalavimas „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“
16. Įmonė turi atskleisti:
reikšmingų įmonės operacijų vykdymo veiklos vietų, įskaitant tas veiklos vietas, kurių operacijų kontrolę ji vykdo, sąrašą, grindžiamą rezultatais, gautais pagal 17 straipsnio a dalį. Atskleisdama informaciją apie šias vietas įmonė turi:
nurodyti, kuri veikla neigiamai veikia pažeidžiamas biologinės įvairovės teritorijas ( 73 );
suskirstyti veiklos vietas pagal nustatytą poveikį ir priklausomybę ir pagal teritorijų, kuriose jos yra, ekologinę būklę (remdamasi konkrečios ekosistemos baziniu lygiu); taip pat
nurodyti poveikį patiriančias pažeidžiamos biologinės įvairovės teritorijas, kad ataskaitos vartotojai galėtų žinoti jų buvimo vietą, ir atsakingą kompetentingą instituciją, susijusią su 16 straipsnio a punkto i papunktyje nurodyta veikla.
ar ji nustatė reikšmingą neigiamą poveikį, susijusį su žemės degradacija, dykumėjimu ar dirvožemio sandarinimu ( 74 ); taip pat
ar jos operacijos daro poveikį gresiančioms išnykti rūšims ( 75 ).
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS IRO-1 „Reikšmingo su biologine įvairove ir ekosistemomis susijusio poveikio, rizikų, priklausomybės ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“
17. Įmonė turi aprašyti reikšmingo poveikio, rizikų, priklausomybės ir galimybių nustatymo procesą. Proceso aprašyme turi būti nurodoma, ar ir kaip įmonė atliko šiuos veiksmus:
nustatė ir įvertino faktinį ir galimą poveikį biologinei įvairovei ir ekosistemoms savo pačios veiklos vietose ir vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse, įskaitant tai, kokius vertinimo kriterijus ji taikė;
nustatė ir įvertino priklausomybę nuo biologinės įvairovės ir ekosistemų bei jų paslaugų savo veiklos vietose ir vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse, įskaitant tai, kokius vertinimo kriterijus ji taikė ir ar šis vertinimas apėmė ekosistemines paslaugas, kurios yra arba, tikėtina, bus sutrikdytos;
remdamasi savo poveikiu ir priklausomybe, nustatė ir įvertino pertvarkos bei fizines rizikas ir galimybes, susijusias su biologine įvairove ir ekosistemomis, įskaitant tai, kokius kriterijus ji taikė;
apsvarstė sistemines rizikas;
konsultavosi su paveikiamomis bendruomenėmis dėl bendrai su jomis naudojamų biologinių išteklių ir ekosistemų tvarumo vertinimų, visų pirma:
jei tikėtina, kad veiklos vieta, žaliavų gamyba ar gavyba neigiamai paveiks biologinę įvairovę ir ekosistemas, – dėl konkrečių veiklos vietų, žaliavų gamybos ar gavybos, neigiamai veikiančių ar galinčių paveikti atitinkamas bendruomenes, nustatymo;
kai tikėtina, kad paveikiamoms bendruomenėms bus padarytas poveikis, įmonė turi atskleisti, kaip šios bendruomenės buvo įtrauktos į reikšmingumo vertinimą; taip pat
jei pačios įmonės operacijos daro poveikį ekosisteminėms paslaugoms, kurios yra svarbios paveikiamoms bendruomenėms, įmonė turi nurodyti, kaip to neigiamo poveikio būtų galima išvengti. Jei šis poveikis neišvengiamas, įmonė gali nurodyti savo planus jį minimizuoti ir įgyvendinti poveikio švelninimo priemones, kuriomis siekiama išlaikyti prioritetinių paslaugų vertę ir funkcionalumą.
18. Įmonė gali atskleisti, ar nustatydama ir vertindama reikšmingas rizikas ir galimybes trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais ji naudojosi ir kaip ji naudojosi biologinės įvairovės ir ekosistemų scenarijų analize. Jei įmonė tokiais scenarijais naudojosi, ji gali atskleisti tokią informaciją:
kodėl svarstyti būtent tokie scenarijai;
kaip svarstyti scenarijai atnaujinami atsižvelgiant į kintančias sąlygas ir naujas tendencijas ir
ar scenarijai pagrįsti lūkesčiais, kuriuos paskelbė autoritetingos tarpvyriausybinės organizacijos, pavyzdžiui, Biologinės įvairovės konvencijoje, arba, jei taikoma, mokslininkų konsensusas, pavyzdžiui, Tarpvyriausybinė mokslinė politinė biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platforma (IPBES).
19. Konkrečiai, įmonė turi atskleisti:
ar jos veiklos vietų yra pažeidžiamos biologinės įvairovės teritorijose arba šalia jų ir ar su tomis vietomis susijusi veikla neigiamai veikia tas teritorijas pablogindama natūralių buveinių bei rūšių buveinių būklę ir lemdama rūšių, kurioms skirta saugoma teritorija, sutrikdymą ir
ar buvo padaryta išvada, kad būtina įgyvendinti poveikio biologinei įvairovei švelninimo priemones, nurodytas, pavyzdžiui: Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos; Tarybos direktyvos 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos; poveikio aplinkai vertinime (PAV), apibrėžtame Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/92/ES ( 76 ) dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo 1 straipsnio 2 dalies g punkte; o trečiosiose valstybėse vykdomos veiklos atveju – lygiavertėse nacionalinėse nuostatose arba tarptautiniuose standartuose, kaip antai Tarptautinės finansų korporacijos (TFK) 6-ąjame veiklos standarte „Biologinės įvairovės apsauga ir tvarus gyvųjų gamtos išteklių valdymas“.
E4-2 atskleidimo reikalavimas „Su biologine įvairove ir ekosistemomis susijusi politika“
20. Įmonė turi aprašyti savo priimtą politiką, skirtą valdyti su biologine įvairove ir ekosistemomis susijusiam savo reikšmingam poveikiui, rizikoms, priklausomybei ir galimybėms.
21. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kokiu mastu įmonė vykdo politiką, pagal kurią nustatomas, vertinamas, valdomas ir (arba) ištaisomas jos reikšmingas su biologine įvairove ir ekosistemomis susijęs poveikis, priklausomybė, rizikos ir galimybės.
22. Informacijoje, kurią reikalaujama atskleisti pagal 20 straipsnį, turi būti pateikta informacija apie įmonės politiką, skirtą valdyti jos reikšmingam su biologine įvairove ir ekosistemomis susijusiam poveikiui, rizikoms, priklausomybei ir galimybėms, parengta pagal 2 ETAS MDR-P „Priimta reikšmingų tvarumo klausimų valdymo politika“ .
23. Be informacijos, pateikiamos pagal 2 ETAS MDR-P, įmonė turi aprašyti, ar ir kaip jos biologinės įvairovės ir ekosistemų politika:
yra susijusi su klausimais, nurodytais E4 ETAS 4 TR;
yra susijusi su jos reikšmingu su biologine įvairove ir su ekosistemomis susijusiu poveikiu;
yra susijusi su reikšminga priklausomybe ir reikšmingomis fizinėmis ir pertvarkos rizikomis bei galimybėmis;
prisideda prie produktų, sudedamųjų dalių ir žaliavų, faktiškai darančių arba galinčių daryti poveikį biologinei įvairovei ir ekosistemoms visoje vertės grandinėje, atsekamumo;
sprendžia klausimus, susijusius su gamyba, gavyba ar vartojimu iš ekosistemų, tvarkomų taip, kad būtų išlaikytos arba pagerintos biologinės įvairovės sąlygos, kaip matyti iš reguliarios biologinės įvairovės stebėsenos ir pranešimų apie jos būklę, gausėjimą arba nykimą ir
sprendžia socialinių pasekmių, kylančių dėl poveikio biologinei įvairovei ir ekosistemoms, klausimus.
24. Įmonė turi konkrečiai atskleisti, ar ji priėmė:
biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugos politiką, apimančią įmonės nuosavas, nuomojamas ar valdomas operacijų veiklos vietas, esančias pažeidžiamos biologinės įvairovės teritorijose;
tvaraus žemės naudojimo ir (arba) žemės ūkio praktikas ar politiką ( 77 );
tvaraus vandenynų ir (arba) jūrų naudojimo praktikas ar politiką ( 78 ) ir
miškų naikinimo mažinimo politiką ( 79 ).
E4-3 atskleidimo reikalavimas „Su biologine įvairove ir ekosistemomis susiję veiksmai ir ištekliai“
25. Įmonė turi atskleisti su biologine įvairove ir ekosistemomis susijusius savo veiksmus ir jiems įgyvendinti skirtus išteklius.
26. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kokių pagrindinių veiksmų, labai prisidedančių prie biologinės įvairovės ir ekosistemų politikos tikslų ir uždavinių įgyvendinimo, imtasi arba planuojama imtis.
27. Aprašant pagrindinius veiksmus ir išteklius turi būti laikomasi 2 ETAS MDR-A „Su reikšmingais tvarumo klausimais susiję veiksmai ir ištekliai“ nustatyto privalomo turinio.
28. Be to, įmonė:
gali atskleisti, kaip imdamasi veiksmų ji taikė poveikio švelninimo priemonių hierarchiją (vengimas, minimizavimas, atkūrimas / tvarkymas, kompensavimas arba atsveriamieji veiksmai);
turi atskleisti, ar ji į savo veiksmų planus įtraukė poveikio biologinei įvairovei atsveriamuosius veiksmus. Jei veiksmai atsveriamuosius veiksmus apima, įmonė turi pateikti šią informaciją:
atsveriamojo veiksmo tikslą ir naudotus pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius;
poveikio biologinei įvairovei atsveriamųjų veiksmų finansinį poveikį (tiesiogines ir netiesiogines sąnaudas) pinigine išraiška ir
atsveriamųjų veiksmų aprašymą, įskaitant vietą, rūšį, taikomus kokybės kriterijus ir standartus, kuriuos atitinka poveikio biologinei įvairovei atsveriamieji veiksmai;
turi aprašyti, ar ji į biologinei įvairovei ir ekosistemoms skirtus veiksmus įtraukė ir kaip įtraukė vietos ir čiabuvių žinias ir gamtos procesais pagrįstus sprendimus.
Rodikliai ir uždaviniai
E4-4 atskleidimo reikalavimas „Su biologine įvairove ir ekosistemomis susiję uždaviniai“
29. Įmonė turi atskleisti išsikeltus su biologine įvairove ir ekosistemomis susijusius uždavinius.
30. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kokius uždavinius įmonė išsikėlė siekdama paremti savo su biologine įvairove ir ekosistemomis susijusią politiką ir spręsti susijusius savo reikšmingo poveikio, priklausomybės, rizikų ir galimybių klausimus.
31. Aprašant uždavinius turi būti laikomasi 2 ETAS MDR-T „Politikos ir veiksmų veiksmingumo stebėjimas pagal uždavinius“ nustatyto privalomo turinio.
32. Atskleidžiant informaciją pagal 29 straipsnį turi būti nurodyta:
ar nustatant uždavinius buvo taikomi ekologiniai slenksčiai ir poveikio priskyrimas įmonei. Jei taip, įmonė turi nurodyti:
kokie ekologiniai slenksčiai buvo taikomi ir pagal kokią metodiką jie nustatyti;
tai, ar šie slenksčiai taikomi konkrečiai įmonei, ir, jei taip, kaip jie buvo apibrėžti; taip pat
kaip įmonėje paskirstyta atsakomybė už nustatytų ekologinių slenksčių laikymąsi;
ar uždaviniai yra pagrįsti Kunmingo ir Monrealio pasaulinės biologinės įvairovės strategija, atitinkamais 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijos aspektais ir kitais su biologine įvairove ir ekosistemomis susijusiais nacionaliniais teisės aktais bei politika ir (arba) su jais suderinti;
kaip uždaviniai yra susiję su įmonės nustatytu jos pačios operacijų ir vertės grandinės pradinės ir galutinės grandžių poveikiu, priklausomybe, rizikomis ir galimybėmis, susijusiais su biologine įvairove ir ekosistemomis;
uždavinių geografinę aprėptį, jei aktualu;
ar nustatydama savo uždavinius įmonė įtraukė poveikio biologinei įvairovei atsveriamuosius veiksmus; taip pat
kuriam švelninimo priemonių hierarchijos lygmeniui (t. y. vengimui, minimizavimui, atkūrimui ir tvarkymui, kompensavimui ar atsveriamiesiems veiksmams) galima priskirti uždavinį.
E4-5 atskleidimo reikalavimas „Su biologinės įvairovės ir ekosistemų pokyčiais susiję poveikio rodikliai“
33. Įmonė turi nurodyti su jos reikšmingu poveikiu biologinei įvairovei ir ekosistemoms susijusius rodiklius.
34. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – sudaryti sąlygas suprasti įmonės veiklos rezultatus, palyginti su poveikiu biologinės įvairovės ir ekosistemų pokyčiams, kuris reikšmingumo vertinime įvertintas kaip reikšmingas.
35. Jei įmonė nustatė, kad jos veiklos vietų yra pažeidžiamos biologinės įvairovės teritorijose arba šalia jų ir ji toms teritorijoms daro neigiamą poveikį (žr. 19 straipsnio a punktą), įmonė turi atskleisti šiose saugomose teritorijose ar pagrindinėse biologinės įvairovės teritorijose ar šalia jų esančių jos nuosavų, nuomojamų ar valdomų veiklos vietų skaičių ir plotą (hektarais).
36. Jei įmonė nustatė, kad reikšmingas poveikis daromas dėl žemės naudojimo keitimo arba kad daromas poveikis ekosistemų aprėpčiai ir būklei, ji taip pat gali atskleisti informaciją apie žemės naudojimą pagal gyvavimo ciklo vertinimo metodą.
37. 38–41 straipsniuose nurodytus duomenų vienetus įmonė turi atskleisti apie savo pačios operacijas.
38. Jei įmonė padaro išvadą, kad ji tiesiogiai prisideda prie poveikio veiksnių, lemiančių žemės naudojimo keitimą, gėlo vandens naudojimo keitimą ir (arba) jūrų naudojimo keitimą, ji turi pranešti susijusius rodiklius. Įmonė gali atskleisti rodiklius, kuriais matuojami:
žemės dangos pokytis (pvz., dėl miškų naikinimo ar kasybos) per tam tikrą laikotarpį (pvz., 1 ar 5 metus);
ekosistemos valdymo pokyčiai (pvz., dėl intensyvesnio žemės ūkio valdymo, geresnės valdymo praktikos taikymo arba miško kirtimo) per tam tikrą laikotarpį (pvz., 1 ar 5 metus);
kraštovaizdžio erdvinio išsidėstymo pokyčiai (pvz., buveinių fragmentacija, ekosistemų jungčių pokyčiai);
ekosistemų struktūrinių jungčių (pvz., buveinių pralaidumo dėl buveinių plotų fizinių bruožų ir jų išsidėstymo) pokyčiai ir
funkcinės jungtys (pvz., kaip lengvai genai ar individai juda per sausumą, gėlą vandenį ir jūros aplinką).
39. Jei įmonė padarė išvadą, kad ji tiesiogiai prisideda prie atsitiktinės arba sąmoningos invazinių svetimų rūšių introdukcijos, ji gali atskleisti, kokius rodiklius ji naudoja, kad suvaldytų invazinių svetimų rūšių introdukcijos kelius bei plitimą ir invazinių svetimų rūšių keliamą riziką.
40. Jei įmonė nustatė, kad ji daro reikšmingą poveikį rūšies būklei, ji gali atskleisti jos manymu aktualius rodiklius. Įmonė gali:
remtis susijusiais atskleidimo reikalavimais, pateiktais E1 ETAS, E2 ETAS, E3 ETAS ir E5 ETAS;
apsvarstyti populiacijos dydį, arealą konkrečiose ekosistemose ir išnykimo riziką. Šie aspektai padeda geriau suprasti rūšies konkrečios populiacijos būklę ir jos santykinį atsparumą žmogaus sukeltiems ir natūraliai vykstantiems pokyčiams;
atskleisti rodiklius, pagal kuriuos matuojami rūšies individų skaičiaus pokyčiai konkrečioje vietovėje;
atskleisti rūšių, kurioms gresia išnykimas ( 80 ), rodiklius, pagal kuriuos matuojama:
rūšies išnykimo grėsmės lygis ir tai, kaip veikla / neigiamas poveikis tą grėsmės lygį gali paveikti, arba
gresiančiai išnykti rūšiai svarbios buveinės pokyčiai, pagal kuriuos galima spręsti apie įmonės poveikį vietos populiacijų išnykimo rizikai.
41. Jei įmonė nustatė su ekosistemomis susijusį reikšmingą poveikį, ji gali atskleisti:
dėl ekosistemos aprėpties – rodiklius, kuriais matuojamas konkrečios ekosistemos užimamas plotas nebūtinai atsižvelgiant į vertinamo ploto kokybę, pvz., buveinės užimamą plotą. Pavyzdžiui, miško užimamas plotas yra konkretaus ekosistemų tipo aprėpties matas neatsižvelgiant į tos ekosistemos būklę (pvz., nurodomas plotas neapibūdinant rūšių įvairovės miške);
dėl ekosistemos būklės –
rodiklius, kuriais ekosistemų kokybė matuojama lyginant su iš anksto nustatyta atskaitos būkle;
rodiklius, kuriais vertinamos kelios rūšys toje pačioje ekosistemoje, o ne vienos rūšies individų skaičius ekosistemoje (pvz., moksliškai nustatytus rūšių įvairovės ir gausos rodiklius, kuriais vertinama (vietos) rūšių derinio raida ekosistemoje, palyginti su pamatine būkle pirmo ataskaitinio laikotarpio pradžioje ir su tiksline būkle, išdėstyta Kunmingo ir Monrealio pasaulinėje biologinės įvairovės strategijoje, arba apibendrinta rūšių išsaugojimo būkle, jei taikoma), arba
rodiklius, atspindinčius struktūrinius būklės komponentus, pavyzdžiui, buveinių jungtis (t. y. tai, kiek buveinės viena su kita susietos).
E4-6 atskleidimo reikalavimas „Numatomas reikšmingų su biologine įvairove ir ekosistemomis susijusių rizikų ir galimybių finansinis poveikis“
42. Įmonė turi atskleisti numatomą reikšmingų su biologine įvairove ir ekosistemomis susijusių rizikų ir galimybių finansinį poveikį.
43. Informacija, kurią reikalaujama pateikti pagal 42 straipsnį, papildo informaciją apie esamą finansinį poveikį subjekto finansinei būklei, finansiniams veiklos rezultatams ir pinigų srautams ataskaitiniu laikotarpiu, kurią reikalaujama atskleisti pagal 2 ETAS SBM-3 48 straipsnio d punktą.
44. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti:
numatomą finansinį poveikį, kurį daro reikšmingos rizikos, kylančios dėl biologinei įvairovei ir ekosistemoms daromo poveikio ir priklausomybės nuo jų, ir kaip šios rizikos daro reikšmingą įtaką (arba gali būti pagrįstai numatoma, kad ją darys) įmonės finansinei būklei, finansiniams veiklos rezultatams ir pinigų srautams trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais; taip pat
numatomą finansinį poveikį, kurį daro su biologine įvairove ir ekosistemomis susijusios reikšmingos galimybės.
45. Atskleidžiama informacija turi apimti:
kiekybinį numatomo finansinio poveikio įvertinimą pinigine išraiška prieš svarstant imtis kokių nors su biologine įvairove ir ekosistemomis susijusių veiksmų, o jei tai neįmanoma nepatiriant per didelių išlaidų ar pastangų, – kokybinį tokio poveikio aprašymą. Dėl reikšmingų galimybių atsirandančio finansinio poveikio kiekybiškai įvertinti nebūtina, jei taip atskleidžiama informacija neatitiktų informacijos kokybės charakteristikų (žr. 1 ETAS B priedėlį „Informacijos kokybinės charakteristikos“ ). Numatomo finansinio poveikio kiekybinė piniginė išraiška gali būti viena suma arba intervalas;
aprašymą, koks finansinis poveikis svarstytas, su kokiu poveikiu ir priklausomybe jis susijęs ir per kiek laiko jis veikiausiai pasireikš; taip pat
numatomam finansiniam poveikiui kiekybiškai įvertinti padarytas esmines prielaidas ir tų prielaidų šaltinius bei su jomis susijusią neapibrėžtį.
A priedėlis.
Taikymo reikalavimai
Šis priedėlis yra neatskiriama E4 ETAS dalis. Jis padeda taikyti šiame standarte išdėstytus atskleidimo reikalavimus ir turi tokią pačią galią kaip kitos standarto dalys.
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“
Strategija
E4-1 atskleidimo reikalavimas „Pertvarkos planas ir atsižvelgimas į biologinę įvairovę bei ekosistemas strategijoje ir verslo modelyje“
TR 1. Jei įmonė atskleidžia savo pertvarkos planą, ji gali:
paaiškinti, kaip ji patobulins savo strategiją ir verslo modelį ir galiausiai juos suderins su atitinkamais vietiniais, nacionaliniais ir pasauliniais viešosios politikos uždaviniais, susijusiais su biologine įvairove ir ekosistemomis, įskaitant Kunmingo ir Monrealio pasaulinėje biologinės įvairovės strategijoje išdėstytą viziją ir atitinkamus jos siekius bei uždavinius, 2030 m. ES biologinės įvairovės strategiją, Direktyvą 2009/147/EB ir Tarybos direktyvą 92/43/EEB (ES Paukščių ir Buveinių direktyvas), taip pat prireikus su planetos išgalių ribomis, susijusiomis su biosferos vientisumu ir žemės sistemos keitimu;
įtraukti informaciją apie savo pačios operacijas ir paaiškinti, kaip ji reaguoja į reikšmingą poveikį savo vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse, kurį ji nustatė atlikdama reikšmingumo vertinimą pagal 2 ETAS IRO-1 „Reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“;
paaiškinti savo strategijos sąveiką su pertvarkos planu;
paaiškinti, kaip ji prisideda prie poveikio biologinei įvairovei ir ekosistemoms veiksnių valdymo, kokie galimi jos poveikio švelninimo veiksmai pagal švelninimo priemonių hierarchiją ir kokios yra pagrindinės jos priklausomybės nuo ankstesnių modelių bei su kokiu turtu bei ištekliais (pvz., gamyklos, žaliavos), siejamais su biologinės įvairovės ir ekosistemų pokyčiais, ji yra susisaisčiusi;
paaiškinti ir kiekybiškai įvertinti savo investicijas ir finansavimą, skirtą jos pertvarkos planui įgyvendinti, darydama nuorodą į kriterijus atitinkančios taksonominės ekonominės veiklos kapitalo sąnaudų pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius, o jei aktualu, ir į kapitalo išlaidų planus, kuriuos įmonė atskleidžia pagal Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2021/2178;
jei jos ekonominė veikla įtraukta į deleguotuosius reglamentus dėl biologinės įvairovės, priimtus pagal Taksonomijos reglamentą, – paaiškinti visus savo tikslus ar planus (dėl kapitalo sąnaudų ar jų planų), kuriuos ji nusistatė siekdama savo ekonominę veiklą (pajamas, kapitalo sąnaudas) suderinti su tuose deleguotuosiuose reglamentuose nustatytais kriterijais;
paaiškinti, kaip pertvarkos plane naudojami poveikio biologinei įvairovei atsveriamieji veiksmai, ir jei jie naudojami, kur numatoma imtis atsveriamųjų veiksmų, koks jų mastas viso pertvarkos plano kontekste ir ar buvo atsižvelgta į poveikio mažinimo priemonių hierarchiją;
paaiškinti, kaip valdomas pertvarkos plano įgyvendinimo ir atnaujinimo procesas;
paaiškinti, kaip ji matuoja pažangą, konkrečiai, kokius rodiklius ir metodikas ji tuo tikslu naudoja;
nurodyti, ar pertvarkos planą patvirtino administraciniai, valdymo ir priežiūros organai; taip pat
nurodyti esamus rengiant planą kylančius sunkumus ir apribojimus, susijusius su reikšmingo poveikio sritimis, ir būdus, kuriais įmonė šiuos sunkumus įveikia.
TR 2. Jei įmonė atskleidžia savo pertvarkos planą, ji gali, pavyzdžiui, remtis šiais 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijos uždaviniais:
pakeisti apdulkintojų populiacijos mažėjimo tendenciją;
cheminių pesticidų riziką ir naudojimą sumažinti 50 proc., pavojingesnių pesticidų naudojimą sumažinti 50 proc.;
bent 25 proc. žemės ūkio paskirties žemės valdyti pagal ekologinio ūkininkavimo principus ir žymiai dažniau taikyti agroekologinę praktiką;
pasodinti ES tris milijardus naujų medžių visapusiškai laikantis ekologinių principų;
padaryti didelę pažangą valant užterštą dirvožemį;
atkurti laisvą tėkmę bent 25 000 km upių;
maisto medžiagų išplovimą iš trąšų sumažinti 50 proc. ir todėl naudoti bent 20 proc. mažiau trąšų;
smarkiai sumažinti neigiamą poveikį pažeidžiamoms rūšims ir buveinėms, įskaitant poveikį jūros dugnui dėl žvejybos ir gavybos veiklos, kad būtų pasiekta gera aplinkos būklė.
TR 3. Jei įmonė atskleidžia savo pertvarkos planą, ji taip pat gali daryti nuorodą į darnaus vystymosi tikslus, visų pirma šiuos:
2 DVT – panaikinti badą, užtikrinti apsirūpinimą maistu ir geresnę mitybą, skatinti darnų žemės ūkį;
6 DVT – užtikrinti visiems vandens prieinamumą, darnų valdymą ir sanitariją;
14 DVT – išsaugoti ir tausiai naudoti vandenynus, jūras ir jūrų išteklius siekiant darnaus vystymosi ir
15 DVT – saugoti ir atkurti sausumos ekosistemas, skatinti tausų jų naudojimą, darniai valdyti miškus, kovoti su dykumėjimu, sustabdyti žemės degradaciją ir pakeisti šį procesą priešingu bei sustabdyti biologinės įvairovės nykimą.
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas
Atskleidimo reikalavimai, susiję su 2 ETAS IRO-1 „Reikšmingo su biologine įvairove ir ekosistemomis susijusio poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“
TR 4. Reikšmingumo vertinimas pagal E4 ETAS apima įmonės:
prisidėjimą prie šių tiesioginio poveikio veiksnių, lemiančių biologinės įvairovės nykimą ( 81 ):
klimato kaita;
žemės naudojimo keitimas (pvz., žemės urbanizavimas ir industrializavimas), gėlo vandens naudojimo keitimas ir jūros naudojimo keitimas;
tiesioginis naudojimas;
invazinės svetimos rūšys;
tarša taip pat
kt.
poveikį rūšių būklei (t. y. rūšių populiacijų dydžiui, rūšies išnykimo visame pasaulyje rizikai);
poveikį ekosistemų aprėpčiai ir būklei, be kita ko, dėl dirvožemio degradacijos, dykumėjimo ir dirvožemio sandarinimo) ir
poveikį ekosisteminėms paslaugoms ir priklausomybei nuo jų.
TR 5. Vertindama poveikio, priklausomybės, rizikų ir galimybių reikšmingumą, įmonė turi apsvarstyti 2 ETAS IRO-1 ir 1 ETAS 3 skyriaus „Dvejopas reikšmingumas kaip tvarumo informacijos atskleidimo pagrindas“ nuostatas ir aprašyti savo svarstymus.
TR 6. Įmonė turi įvertinti biologinės įvairovės ir ekosistemų reikšmingumą savo pačios operacijose ir savo vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse ir gali reikšmingumo vertinimą atlikti pagal pirmuosius tris LEAP metodo etapus: vietos nustatymas (7 TR straipsnis), priklausomybės ir poveikio įvertinimas (8 TR straipsnis) ir reikšmingos rizikos ir galimybių įvertinimas (9 TR straipsnis).
TR 7. 1 etapas susijęs su veiklos vietų, kurios yra svarbios sąveikos su biologine įvairove ir ekosistemomis atžvilgiu, nustatymu. Kad nustatytų šias svarbias veiklos vietas, įmonė gali:
sudaryti tiesioginio turto bei operacijų ir su jais susijusių vertės grandinės pradinės ir galutinės grandžių vietų, svarbių įmonės verslo veiklai, sąrašą. Be to, įmonė gali pateikti informaciją apie oficialiai paskelbtas būsimas veiklos vietas;
sudaryti biomų ir ekosistemų, su kuriais įmonė sąveikauja remiantis 7 TR a punkte nurodytu vietų sąrašu, sąrašą;
nustatyti, kokia yra esama biologinės įvairovės ir ekosistemų vientisumo būklė ir kokia jų svarba kiekvienoje nustatytoje vietoje, atsižvelgdama į informaciją, pateiktą pagal 16 ir 17 straipsnius;
sudaryti įmonės sąveikos su biologine įvairove ir ekosistemomis vietų pažeidžiamos biologinės įvairovės teritorijose arba netoli jų sąrašą, atsižvelgdama į informaciją, pateiktą pagal 16 ir 17 straipsnius; taip pat
nustatyti, kurie sektoriai, verslo padaliniai, vertės grandinės ar turto klasės sąveikauja su biologine įvairove ir ekosistemomis šiose reikšmingose veiklos vietose. Užuot atskleidusi šią informaciją apie sąveiką pagal veiklos vietas, įmonė gali nuspręsti ją atskleisti pagal įsigytas arba parduotas žaliavas (jų svorį tonomis), jei tokia praktika skaidresnė.
TR 8. 2 etape, siekdama įvertinti svarbių veiklos vietų faktinį ar galimą poveikį biologinei įvairovei ir ekosistemoms bei priklausomybę nuo jų, įmonė gali:
nustatyti, kurie verslo procesai ir veikla sąveikauja su biologine įvairove ir ekosistemomis;
nustatyti faktinį ir galimą poveikį ir priklausomybę;
atsižvelgdama į informaciją, atskleistą pagal 16 ir 17 straipsnius, nurodyti poveikio biologinei įvairovei ir ekosistemoms dydį, mastą, dažnumą ir laikotarpį. Be to, įmonė gali atskleisti:
kokia procentinė dalis jos tiekėjų infrastruktūros yra rizikingesnėse teritorijose (pvz., kuriose yra gresiančių išnykti rūšių, įtrauktų į IUCN raudonąją knygą, Paukščių ir Buveinių direktyvas arba nacionalinį gresiančių išnykti rūšių sąrašą, arba kurios yra oficialiai pripažintose saugomose teritorijose, saugomų teritorijų tinkle „Natura 2000“ ir pagrindinėse biologinės įvairovės teritorijose);
kokią procentinę dalį savo įsigijimo biudžeto ji išleidžia tiekėjams, kurių infrastruktūra yra rizikingesnėse teritorijose (pvz., kuriose yra gresiančių išnykti rūšių, įtrauktų į IUCN raudonąją knygą, Paukščių ir Buveinių direktyvas arba nacionalinį gresiančių išnykti rūšių sąrašą, arba kurios yra oficialiai pripažintose saugomose teritorijose, saugomų teritorijų tinkle „Natura 2000“ ir pagrindinėse biologinės įvairovės teritorijose); taip pat
savo priklausomybės nuo biologinės įvairovės ir ekosistemų, įskaitant žaliavas, gamtos išteklius ir ekosistemines paslaugas, dydį ir mastą. Įmonė gali remtis tarptautinėmis klasifikavimo sistemomis, kaip antai bendrąja tarptautine ekosisteminių paslaugų klasifikacija (angl. santrumpa CICES).
9 TR. 3 etape įmonė, siekdama įvertinti savo reikšmingas rizikas ir galimybes remdamasi 1 ir 2 etapų rezultatais, gali apsvarstyti šias kategorijas:
fizinės rizikos:
ūmios rizikos (pvz., stichinės nelaimės, kurių poveikį sustiprina prarasta ekosistemų teikiama pakrančių apsauga ir dėl kurių padaroma žalos pakrančių infrastruktūrai, ligos ar kenkėjai, kurie užpuola tam tikrą auginamos kultūros, nuo kurios įmonė yra priklausoma, rūšį ar veislę, ypač, jei genetinė įvairovė yra maža arba jos iš viso nėra, rūšių praradimas ir ekosistemų degradacija); taip pat
lėtinės rizikos (pvz., pasėlių derlingumo mažėjimas dėl sumažėjusio apdulkinimo, didėjantis pagrindinių gamtinių žaliavų trūkumas arba nepastovi gamyba, operacijų sukelta ekosistemų degradacija, dėl kurios, pavyzdžiui, vyksta pakrančių erozija, miškų fragmentacija, vandenynų rūgštėjimas, žemės praradimas dėl dykumėjimo ir dirvožemio degradacijos, kurios pasekmės – mažesnis dirvožemio derlingumas ir rūšių nykimas);
pertvarkos rizikos, įskaitant:
politika ir teisė: pvz., reguliavimo ar politikos nustatymas (pvz., tokie pakeitimai kaip didesnė žemės apsauga) sankcijų ir bylinėjimosi rizika (pvz., taršių nuotekų išsiliejimas, darantis žalą žmonių sveikatai ir ekosistemų būklei, arba su biologine įvairove susijusių teisių, leidimų ar kvotų nesilaikymas, arba aplaidumas gresiančių išnykti rūšių gyvūnų atžvilgiu arba jų žudymas); griežtesni įpareigojimai teikti ataskaitas apie biologinę įvairovę, ekosistemas ir susijusias paslaugas;
technologija: pvz., produktų ar paslaugų pakeitimas kitais produktais ar paslaugomis, darančiais mažesnį poveikį biologinei įvairovei arba mažiau priklausomais nuo ekosisteminių paslaugų, nepakankama prieiga prie duomenų arba prasta duomenų kokybė, dėl kurios sunkiau atlikti su biologine įvairove susijusius vertinimus, perėjimas prie veiksmingesnių ir švaresnių technologijų (t. y. darančių mažesnį poveikį biologinei įvairovei), naujos stebėsenos technologijos (pvz., palydovinės), reikalavimai naudoti tam tikras technologijas (pvz., klimato kaitai atsparius pasėlius, mechaninius apdulkintojus, taip pat vandens valymo ar apsaugos nuo potvynių technologijas);
rinka: pvz., žaliavų pasiūlos, paklausos ir finansavimo pokyčiai, jų kainų svyravimai ar augimas (pvz., biologinei įvairovei imlių žaliavų kaina išauga dėl ekosistemų degradacijos);
reputacija: pvz., visuomenės, klientų ar bendruomenės požiūrio į organizaciją pasikeitimas dėl jos vaidmens, susijusio su biologinės įvairovės nykimu, teisių į gamtą pažeidimu dėl įmonės operacijų, neigiamo nušvietimo žiniasklaidoje dėl įmonės poveikio sparčiai nykstančioms rūšims ir (arba) ekosistemoms, taip pat dėl su biologine įvairove susijusių socialinių konfliktų dėl nykstančių rūšių, saugomų teritorijų, išteklių ar taršos;
sisteminės rizikos, įskaitant:
riziką, kad žlugs ekosistema ir nebefunkcionuos ypatingos svarbos gamtinė sistema, pvz., bus pasiekti kritiniai taškai ir žlugs ekosistemos, todėl bus patirta didelio masto geografinių arba sektoriaus nuostolių (suminės fizinės rizikos);
agreguotą riziką, susijusią su pagrindiniu biologinės įvairovės nykimo poveikiu pertvarkos rizikos ir fizinės rizikos lygiams viename ar keliuose portfelio (bendrovės ar finansų) sektoriuose; taip pat
riziką, kad tam tikrų korporacijų ar finansų įstaigų finansiniai sunkumai dėl to, kad nebuvo pranešta apie gresiančią su biologine įvairove susijusi rizika, išplis į visą ekonominę sistemą;
galimybės, įskaitant, pavyzdžiui:
šias verslo veiklos rezultatų kategorijas: efektyvus išteklių naudojimas; produktai ir paslaugos; rinkos; finansinis srautas ir finansavimas; reputacijos kapitalas ir
šias tvarumo rezultatų kategorijas: ekosistemų apsauga, atkūrimas ir atsikūrimas; tausus gamtos išteklių naudojimas.
Informacijos pateikimas
TR 10. Įmonei atlikti reikšmingų pagal 7 TR nustatytų veiklos vietų reikšmingumo vertinimą gali padėti toliau pateikiamos lentelės:
Ekosisteminė paslauga |
Faktinė arba galima priklausomybė |
|
... |
Funkcijos pokyčiai |
Finansiniai nuostoliai |
… |
Riboti, vidutiniai arba reikšmingi |
Riboti, vidutiniai arba reikšmingi |
… |
… |
… |
Veiklos vieta (geografinė) |
Gresiančios išnykti rūšys, saugomos teritorijos, pagrindinės biologinės įvairovės teritorijos |
Faktinis arba galimas poveikis |
|||
… |
… |
Pasireiškimo dažnumas |
Poveikio greitis |
Poveikio sunkumas |
Potencialas švelninti |
… |
… |
Didelis, vidutinis arba mažas |
< 1 metai 1–3 metai arba > 3 metai |
Didelis, vidutinis arba mažas |
Didelis, vidutinis arba mažas |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
Teikiant informaciją pagal 7 TR e punktą, įmonei gali padėti ši lentelė:
Kur yra pagamintos arba iš kur gautos žaliavos? |
Absoliutusis žaliavų svoris (ir žaliavų svorio procentinė dalis) |
Teritorijose, kuriose yra rūšių, įtrauktų į IUCN raudonąją nykstančių rūšių knygą, Paukščių ar Buveinių direktyvas arba nacionalinį nykstančių rūšių sąrašą |
… |
Oficialiai pripažintose saugomose teritorijose |
… |
Kitose pagrindinėse biologinės įvairovės teritorijose |
… |
E4-2 atskleidimo reikalavimas „Su biologine įvairove ir ekosistemomis susijusi politika“
TR 11. Pagal šį atskleidimo reikalavimą aprašoma politika gali būti integruota į platesnę, įvairias potemes apimančią aplinkosaugos arba tvarumo politiką.
TR 12. Įmonė taip pat gali pateikti informacijos apie savo politikos aspektus, susijusius su žaliavų gamyba, tiekimu ar vartojimu, visų pirma tai, kaip pagal tą politiką:
ribojami viešieji pirkimai iš tiekėjų, kurie negali įrodyti (pvz., pateikdami sertifikatus), kad jie neprisideda prie didelės žalos saugomoms teritorijoms ar pagrindinėms biologinės įvairovės teritorijoms;
remiamasi pripažintais standartais arba reguliavimo institucijų prižiūrimomis trečiųjų šalių sertifikavimo sistemomis ir
traktuojamos žaliavos, kilusios iš ekosistemų, tvarkomų siekiant išlaikyti arba pagerinti biologinės įvairovės sąlygas, kaip matyti iš reguliarios biologinės įvairovės stebėsenos ir ataskaitų apie jos būklę, gausėjimą arba nykimą.
TR 13. Įmonė gali atskleisti sąsajas ir suderinamumą su kitais pasauliniais tikslais ir susitarimais, kaip antai 2, 6, 14 ir 15 DVT, arba su bet kuriuo kitu pripažintu pasauliniu susitarimu dėl biologinės įvairovės ir ekosistemų.
TR 14. Atskleisdama informaciją apie politiką, susijusią su priklausomybės nuo biologinės įvairovės ir ekosistemų bei poveikio joms socialinėmis pasekmėmis, kurią reikalaujama pateikti pagal 23 straipsnio f punktą, įmonė gali visų pirma remtis Nagojos protokolu ir Biologinės įvairovės konvencija (BĮK).
TR 15. Įmonė, pagal 23 straipsnio f punktą atskleisdama informaciją apie tai, ar jos politika padeda ir kaip padeda jai spręsti socialinių pasekmių, kylančių dėl poveikio biologinei įvairovei ir ekosistemoms, klausimus, gali pateikti informaciją apie:
sąžiningą ir teisingą naudos, gaunamos naudojant genetinius išteklius, pasidalijimą ir
laisvą, išankstinį ir informacija grindžiamą sutikimą naudotis genetiniai ištekliais.
TR 16. Įmonė taip pat gali paaiškinti, kaip jos politika padeda jai:
išvengti neigiamo poveikio biologinei įvairovei ir ekosistemoms tiek jos pačios operacijose, tiek susijusiose vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse;
sumažinti ir minimizuoti neigiamą poveikį biologinei įvairovei ir ekosistemoms, kurio neįmanoma išvengti jos pačios operacijose ir vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse;
atkurti ir sutvarkyti nualintas ekosistemas arba atkurti išnykusias ekosistemas po poveikio, kurio neįmanoma visiškai išvengti ir (arba) minimizuoti; taip pat
sumažinti jos prisidėjimą prie reikšmingų biologinės įvairovės nykimo veiksnių.
TR 17. Jei atskleisdama savo politiką įmonė remiasi trečiosios šalies parengtais elgesio standartais, ji gali atskleisti, ar taikytas standartas:
yra objektyvus ir pasiekiamas remiantis moksliniu problemų nustatymo metodu ir ar juo galima realistiškai įvertinti, kaip šias problemas galima išspręsti vietoje įvairiomis praktinėmis aplinkybėmis;
yra sukurtas arba naujinamas nuolat konsultuojantis su suinteresuotaisiais subjektais, subalansuotai išklausant į visų suinteresuotųjų subjektų grupių, įskaitant gamintojus, prekiautojus, perdirbėjus, finansuotojus, vietos gyventojus ir bendruomenes, čiabuvius ir pilietinės visuomenės organizacijas, atstovaujančias vartotojų, aplinkos ir visuomenės interesams, nuomonių ir jokiai grupei nesuteikiant pernelyg daug svorio ar galimybės vetuoti turinį;
skatina laikytis pakopinio metodo ir nuolat tobulinti tiek patį standartą, tiek pagal jį taikomas geresnes valdymo praktikas, taip pat įpareigoja nustatyti prasmingus uždavinius ir konkrečias tarpines reikšmes, kad pagal principus ir kriterijus būtų galima stebėti bėgant laikui daromą pažangą;
gali būti patikrinamas nepriklausomų sertifikavimo arba tikrinimo įstaigų, kurios yra nustačiusios griežtas vertinimo procedūras, padedančias išvengti interesų konfliktų, ir atitinka ISO gaires dėl akreditavimo ir tikrinimo procedūrų arba Reglamento (EB) Nr. 765/2008 5 straipsnio 2 dalį; taip pat
atitinka ISEAL gerosios praktikos kodeksą.
E4-3 atskleidimo reikalavimas „Su biologine įvairove ir ekosistemomis susiję veiksmai ir ištekliai“
TR 18. Įmonė gali jau įgyvendintiems arba suplanuotiems veiksmams įgyvendinti reikalingas reikšmingas kapitalo sąnaudų ir veiklos sąnaudų pinigines sumas susieti su:
atitinkamomis finansinių ataskaitų straipsnių eilutėmis arba aiškinamaisiais raštais;
pagrindiniais veiklos rezultatų rodikliais, reikalaujamais pagal Taksonomijos reglamento (ES) 2020/852 8 straipsnį ir pagal Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2021/2178; taip pat
jei yra, su kapitalo sąnaudų planu, reikalaujamu pagal Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2021/2178.
TR 19. Įmonė gali atskleisti, ar ji svarsto „išvengimo“ veiksmų planą, pagal kurį stengiamasi užkirsti kelią žalingiems veiksmams iki jiems įvykstant. Kad poveikio būtų išvengta, dažnai tenka priimti sprendimą nukrypti nuo įprastinės projekto plėtojimo krypties. Vienas iš poveikio išvengimo pavyzdžių – pakeisti projekto biologinės įvairovės ir ekosisteminį pėdsaką, kad būtų išvengta natūralių buveinių naikinimo veiklos vietoje, ir (arba) numatyti plotus, kuriuose yra prioritetinės biologinės įvairovės vertybių ir kuriuose jos bus išsaugotos. Vengimo veiksmus reikėtų apsvarstyti bent tais atvejais, kai yra biologinės įvairovės ir ekosisteminių vertybių, priskiriamų šioms kategorijoms: itin pažeidžiamos ir nepakeičiamos, ypatingos svarbos suinteresuotiesiems subjektams arba kai netikrumas dėl poveikio vertinimo ar valdymo priemonių veiksmingumo verčia laikytis atsargaus požiūrio. Vengti poveikio galima trimis pagrindiniais būdais:
►C1 vengimas renkantis veiklos vietą (visam projektui rinktis vietą atokiau nuo pažeidžiamos biologinės įvairovės teritorijų); ◄
►C1 vengimas rengiant projektą (infrastruktūrą sukonfigūruoti taip, kad būtų išsaugotos pažeidžiamos biologinės įvairovės teritorijos); taip pat ◄
vengimas pasirenkant laiką (projekto veiklos vykdymo laiką planuoti atsižvelgiant į rūšių elgsenos modelius (pvz., veisimąsi / perėjimą, migraciją) arba ekosistemos funkcijas (pvz., upių dinamiką).
TR 20. Apie pagrindinius veiksmus įmonė gali atskleisti tokią informaciją:
pagrindinių susijusių suinteresuotųjų subjektų (pvz., konkurentų, tiekėjų, mažmenininkų, kitų verslo partnerių, paveikiamų bendruomenių ir valdžios institucijų, vyriausybinių agentūrų) sąrašą, nurodant, kaip jie yra įtraukti ir kuriems suinteresuotiesiems subjektams veiksmai daro teigiamą, o kuriems neigiamą poveikį, taip pat koks tas poveikis, įskaitant poveikį arba naudą paveikiamoms bendruomenėms, smulkiesiems ūkininkams, čiabuviams ar kitiems pažeidžiamiems asmenims;
jei taikytina, tinkamų konsultacijų poreikio ir poreikio paisyti paveikiamų bendruomenių sprendimų paaiškinimą;
trumpą įvertinimą, ar pagrindiniai veiksmai gali sukelti didelį neigiamą poveikį tvarumui;
paaiškinimą, ar pagrindinis veiksmas numatytas kaip vienkartinė iniciatyva ar sisteminga praktika;
paaiškinimą, ar pagrindinių veiksmų planą įgyvendina tik įmonė naudodama savo išteklius, ar jis yra platesnės iniciatyvos, prie kurios reikšmingai prisideda įmonė, dalis. Jei pagrindinių veiksmų planas yra platesnės iniciatyvos dalis, įmonė gali pateikti daugiau informacijos apie tą projektą, jo rėmėjus ir kitus dalyvius;
aprašymą, kaip ji prisideda prie sisteminių pokyčių, būtent, kaip pasitelkdama technologinius, ekonominius, institucinius, socialinius ir kt. veiksnius ir keisdama pamatines vertybes ir elgesį ji keičia biologinės įvairovės ir ekosistemų pokyčius lemiančius veiksnius.
TR 21. Šiame atskleidimo reikalavime „vietos ir čiabuvių žinios“ reiškia bendruomenių, kurios turi gilias sąveikos su savo natūralia aplinka tradicijas, išvystytą supratimą, įgūdžius ir filosofiją. Sprendimus pagrindiniais kasdienio gyvenimo klausimais kaimo gyventojai ir čiabuviai priima remdamiesi vietos žiniomis.
Rodikliai ir uždaviniai
E4-4 atskleidimo reikalavimas „Su biologine įvairove ir ekosistemomis susiję uždaviniai“
TR 22. Įmonė gali nurodyti, ar uždaviniu siekiama šalinti trūkumus, susijusius su biologinės įvairovės srities svaraus prisidėjimo kriterijais, apibrėžtais pagal Reglamento (ES) 2020/852 15 straipsnio 2 dalį Komisijos priimtuose deleguotuosiuose aktuose. Jei biologinės įvairovės srities reikšmingos žalos nedarymo kriterijų, apibrėžtų pagal Reglamento (ES) 2020/852 10 straipsnio 3 dalį, 11 straipsnio 3 dalį, 12 straipsnio 2 dalį, 13 straipsnio 2 dalį, 14 straipsnio 2 dalį priimtuose deleguotuosiuose aktuose, nesilaikoma, įmonė gali patikslinti, ar uždaviniu siekiama šalinti su tais reikšmingos žalos nedarymo kriterijais susijusius trūkumus.
TR 23. Atskleisdama informaciją, kurią reikalaujama atskleisti pagal 29 straipsnį, įmonė turi apsvarstyti, ar nustatant uždavinius reikia iš vietos gyventojų ir čiabuvių gauti laisvą ir informacija grindžiamą sutikimą, taip pat ar reikia surengti tinkamas konsultacijas ir paisyti šių bendruomenių sprendimų.
TR 24. Su reikšmingu poveikiu susiję uždaviniai gali būti pateikti tokioje lentelėje:
Uždavinio rūšis pagal švelninimo priemonių hierarchiją |
Pradinė reikšmė ir baziniai metai |
Siektina reikšmė ir geografinė aprėptis |
Susijusi politika arba teisės aktai, jei aktualu |
||
2025 m. |
2030 m. |
Iki 2050 m. |
|
||
Vengimas |
|
|
|
|
|
Minimizavimas |
|
|
|
|
|
Tvarkymas ir atkūrimas |
|
|
|
|
|
Kompensavimas arba atsveriamieji veiksmai |
|
|
|
|
|
TR 25. Uždaviniai, susiję su potencialiai reikšmingais tvarumo klausimais, nurodytais šio standarto 4 TR, gali būti pateikti tokioje lentelėje:
Uždavinio rūšis pagal tvarumo klausimus |
Pradinė reikšmė ir baziniai metai |
Siektina reikšmė ir geografinė aprėptis |
Susijusi politika arba teisės aktai, jei aktualu |
||
2025 m. |
2030 m. |
Iki 2050 m. |
|||
|
|
|
|
|
|
TR 26. Su biologine įvairove ir ekosistemomis susiję išmatuojami uždaviniai gali būti išreikšti nurodant:
visų saugomų arba atkurtų buveinių teritorijų dydį ir buvimo vietą, nepriklausomai nuo to, ar įmonė jas tiesiogiai kontroliuoja ar ne, ir nuo to, ar atkūrimo priemonės sėkmę patvirtino nepriklausomi išorės specialistai;
atgaivintus plotus (aplinką, kurioje įgyvendintos valdymo iniciatyvos siekiant sukurti buveinę veiklos vietoje, kurioje jos iš pradžių nebuvo); arba
projektų ir (arba) veiklos vietų, kurių buvo pagerintas ekologinis vientisumas (pvz., įrengtos žuvų pralaidos, ekologiniai koridoriai), skaičių arba procentinę dalį.
E4-5 atskleidimo reikalavimas „Su biologinės įvairovės ir ekosistemų pokyčiais susiję poveikio rodikliai“
TR 27. Rengdama informaciją, kurią reikalaujama atskleisti pagal šį atskleidimo reikalavimą, įmonė turi apsvarstyti ir gali aprašyti:
naudotas metodikas ir rodiklius, taip pat paaiškinti, kodėl pasirinktos būtent šios metodikos ir rodikliai, kokios jų prielaidos, apribojimai ir neapibrėžtys, kokie metodikų pakeitimai ir kodėl padaryti bėgant laikui;
rodiklių ir metodikų aprėptį, pavyzdžiui,
taikoma įmonei, veiklos vietai, prekės ženklui, prekei, įmonės verslo padaliniui ar veiklai;
įtrauktus aspektus (pagal 4 TR straipsnį);
rodiklių biologinės įvairovės komponentus: ar taikomi konkrečiai rūšiai, ar konkrečiai ekosistemai;
metodikos taikymo geografinę aprėptį ir paaiškinimą, kodėl susijusios geografinės vietovės nebuvo įtrauktos;
kaip rodikliuose integruoti ekologiniai slenksčiai (pvz., susiję su biosferos vientisumu, žemės sistemos keitimu, planetos išgalių ribomis) ir kaip jie paskirstyti;
stebėsenos dažnumą, pagrindinius stebimus rodiklius, pradinę būklę / reikšmę, bazinius metus / laikotarpį, taip pat ataskaitinį laikotarpį;
ar šie rodikliai grindžiami pirminiais duomenimis, antriniais duomenimis, sumodeliuotais duomenimis ar ekspertų vertinimu, ar jų deriniu;
kurie veiksmai matuojami ir stebimi pagal rodiklius ir kaip jie susiję su uždavinių įgyvendinimu;
ar rodikliai yra privalomi (reikalaujami pagal teisės aktus), ar savanoriški. Jei jie yra privalomi, įmonė gali nurodyti atitinkamus teisės aktus; jei savanoriški, įmonė gali nurodyti naudotą savanorišką standartą ar procedūrą; taip pat
ar rodikliai yra nustatyti remiantis susijusių ir autoritetingų nacionalinių, ES ar tarpvyriausybinių organizacijų lūkesčiais arba rekomendacijomis, politika, teisės aktais ar susitarimais, kaip antai Biologinės įvairovės konvencija (BĮK) ar IPBES, arba juos atitinka.
TR 28. Įmonės atskleidžiami rodikliai turi būti patikrinami ir techniškai bei moksliškai pagrįsti atsižvelgiant į tinkamą laikmečio geografiją, ji taip pat gali atkleisti, kaip jos pasirinkti rodikliai atitinka tuos kriterijus. Siekiant užtikrinti, kad rodikliai būtų aktualūs, tarp rodiklio ir matavimo tikslo turi būti aiškus ryšys. Neapibrėžtis turėtų būti kuo labiau sumažinta. Turėtų būti naudojami duomenys arba mechanizmai, kuriems pritaria gerai įsitvirtinusios organizacijos ir kurie laikui bėgant atnaujinami. Duomenų spragoms užpildyti gali būti naudojami patikimi sumodeliuoti duomenys ir ekspertų vertinimas. Metodika turi būti pakankamai išsami, kad būtų galima prasmingai palyginti poveikį ir jo švelninimo veiklą laikui bėgant. Informacijos rinkimo procesai ir apibrėžtys turi būti taikomi sistemingai. Tai leidžia prasmingai apžvelgti įmonės veiklos rezultatus laikui bėgant ir juos lyginti tiek pačios įmonės viduje, tiek su kitomis įmonėmis.
TR 29. Jei rodiklis susietas su uždaviniu, jų abiejų pradinės reikšmės turi būti suderintos. Biologinės įvairovės pradinės reikšmės yra pagrindinis didesnio biologinės įvairovės ir ekosistemų valdymo proceso komponentas. Pradinės reikšmės reikalingos poveikio vertinimui, valdymo planavimui, taip pat stebėsenai ir pritaikomajam valdymui.
TR 30. Esamos duomenų rinkimo ir įmonių poveikio biologinei įvairovei ir ekosistemoms matavimo metodikos gali būti suskirstytos į šias tris kategorijas:
pirminiai duomenys – surinkti in situ atliekant tyrimus vietoje;
antriniai duomenys – apima geoerdvinių duomenų sluoksnius, kurie perdengti verslo veiklos geografinės vietos duomenimis:
rūšių lygmeniu – siekiant nustatyti, kokių rūšių gali būti įvairiose vietose, gali būti naudojami įvairių rūšių paplitimo arealų duomenų sluoksniai. Tai apima operacijų veiklos vietas ir žaliavų gavybos vietas. Kiekvieno paplitimo arealo duomenų sluoksnio tikslumas įvairuoja priklausomai nuo tam tikrų veiksnių (pvz., nuo to, ar rūšių arealai buvo patikslinti atsižvelgiant į buveinių buvimą). Informacija apie rūšies išnykimo grėsmės lygį ir tą grėsmę keliančią veiklą gali padėti prognozuoti, kaip verslo veikla veikiausiai paveiks populiacijų tendencijas ir išnykimo grėsmės lygį;
ekosistemų lygmeniu gali būti taikomi duomenų sluoksniai, atspindintys ekosistemų aprėpties ir būklės pokyčius, įskaitant buveinių fragmentacijos ir jų junglumo lygį;
sumodeliuoti biologinės įvairovės būklės duomenys – modeliavimu grįsti metodai paprastai naudojami ekosistemų lygmens rodikliams (pvz., aprėpčiai, būklei ar funkcijai) matuoti. Naudojant modelius kiekybiškai įvertinamas įvairių neigiamų veiksnių poveikis biologinės įvairovės būklei. Tokie duomenys vadinami neigiamo veiksnio ir būklės sąsajomis ir grindžiami visame pasaulyje surinktais duomenimis. Modeliavimo rezultatai taikomi vietoje siekiant įvertinti, kokius ekosistemos būklės pokyčius sukels įmonės lygmens neigiami veiksniai. Poveikio veiksnys paprastai apibūdinamas pagal tris pagrindines charakteristikas: dydį (pvz., teršalo kiekis, triukšmo intensyvumas), erdvinę aprėptį (pvz., užterštos žemės plotas) ir trukmę (pvz., laikotarpis, kiek tęsis tarša).
TR 31. Žemės naudojimui įvertinti pagal gyvavimo ciklo metodą įmonė gali remtis Jungtinio tyrimų centro ataskaita „Su žemės naudojimu susiję aplinkosauginiai rodikliai gyvavimo ciklo analizei“ (angl. „Land-use related environmental indicators for Life Cycle Assessment“).
TR 32. Apie invazinių svetimų rūšių introdukciją įmonė gali atskleisti patekimo kelius ir invazinių svetimų rūšių skaičių ir jų užimamo ploto apimtį.
TR 33. Kalbant apie ekosistemų būklės ir aprėpties rodiklius, naudingų rekomendacijų galima rasti Jungtinių Tautų leidinyje „Integruotos aplinkos ir ekonominės apskaitos sistema. Ekosistemų apskaita“ (angl. „System of Environmental Economic Accounting Ecosystem Accounting“, UN SEEA EA).
TR 34. Informaciją apie žemės naudojimą įmonė gali atskleisti ploto vienetais (pvz., m2 arba ha), naudodamasi Aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) rekomendacijomis ( 82 ):
bendrą naudojamos žemės plotą,
bendrą sandarintųjų paviršių plotą,
bendrą į gamtą orientuotą plotą veiklos vietoje, taip pat
bendrą į gamtą orientuotą plotą už veiklos vietos ribų.
TR 35. Įmonė gali atskleisti, pavyzdžiui, žemės dangos pokyčius, kurie yra tokių veiksnių kaip „buveinės pakeitimas“ ir „pramoninė ir buitinė veikla“, t. y. žmogaus sukeltų ar natūralių Žemės paviršiaus fizinių savybių pokyčių konkrečioje vietoje, fizinė išraiška.
TR 36. Žemės danga yra tipinis kintamasis, kurį galima įvertinti naudojant Žemės stebėjimo duomenis.
TR 37. Atskleisdama informaciją apie reikšmingą su ekosistemomis susijusį poveikį, įmonė gali, be ekosistemų aprėpties ir būklės, taip pat apsvarstyti ekosistemų veikimą (funkcijas) naudodama:
rodiklį, kuriuo matuojamas ekosistemoje iki galo atliekamas (-a) procesas arba funkcija arba kuris rodo ekosistemos gebėjimą atlikti tą konkretų procesą arba funkciją, pvz., grynojo pirminio produktyvumo rodiklį – augalų produktyvumo matą, grindžiamą energijos kaupimo augaluose ir jos teikimo kitoms ekosistemos rūšims tempu. Tai yra esminis ekosistemoms funkcionuoti reikalingas procesas. Jis yra susijęs su daugeliu veiksnių, pavyzdžiui, rūšių įvairove, tačiau nėra skirtas jiems tiesiogiai matuoti, arba
rodiklį, pagal kurį matuojami rūšies, moksliškai nustatytos kaip nykstančios, populiacijos pokyčiai.
TR 38. Ekosistemų lygmeniu gali būti taikomi duomenų sluoksniai, atspindintys ekosistemų aprėpties ir būklės pokyčius, įskaitant buveinių fragmentacijos ir junglumo lygį.
E4-6 atskleidimo reikalavimas „Numatomas reikšmingų su biologine įvairove ir ekosistemomis susijusių rizikų ir galimybių finansinis poveikis“
Įmonė gali įtraukti susijusių savo produktų ir paslaugų, kuriems kyla rizika trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais, vertinimą, paaiškindama, kaip ji apibrėžiama, kaip apskaičiuojamos finansinės sumos ir kokios esminės prielaidos padarytos.
Pagal 45 straipsnio a punktą nurodomo numatomo finansinio poveikio kiekybinė išraiška pinigais gali būti viena suma arba intervalas.
E5 ETAS
IŠTEKLIŲ NAUDOJIMAS IR ŽIEDINĖ EKONOMIKA
Turinys |
|
Tikslas |
|
Sąveika su kitais ETAS |
|
Atskleidimo reikalavimai |
|
– |
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ |
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas |
|
– |
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS IRO-1 „Reikšmingo su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susijusio poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“ |
– |
E5-1 atskleidimo reikalavimas „Su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susijusi politika“ |
– |
E5-2 atskleidimo reikalavimas „Su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susiję veiksmai ir ištekliai“ |
Rodikliai ir uždaviniai |
|
– |
E5-3 atskleidimo reikalavimas „Su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susiję uždaviniai“ |
– |
E5-4 atskleidimo reikalavimas „Išteklių įvediniai“ |
– |
E5-5 atskleidimo reikalavimas „Išteklių išvediniai“ |
– |
E5-6 atskleidimo reikalavimas „Numatomas su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susijusio poveikio, rizikų ir galimybių finansinis poveikis“ |
A priedėlis. |
Taikymo reikalavimai |
– |
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ |
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas |
|
– |
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS IRO-1 „Reikšmingo su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susijusio poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“ |
– |
E5-1 atskleidimo reikalavimas „Su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susijusi politika“ |
– |
E5-2 atskleidimo reikalavimas „Su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susiję veiksmai ir ištekliai“ |
Rodikliai ir uždaviniai |
|
– |
E5-3 atskleidimo reikalavimas „Su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susiję uždaviniai“ |
– |
E5-4 atskleidimo reikalavimas „Išteklių įvediniai“ |
– |
E5-5 atskleidimo reikalavimas „Išteklių išvediniai“ |
– |
E5-6 atskleidimo reikalavimas „Numatomas su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susijusių rizikų ir galimybių finansinis poveikis“ |
Tikslas
1. Šio standarto tikslas – nustatyti atskleidimo reikalavimus, kurie suteiks galimybę tvarumo ataskaitų vartotojams suprasti:
reikšmingą teigiamą ir neigiamą poveikį, kurį įmonė daro arba potencialiai gali daryti išteklių naudojimui, įskaitant efektyvų išteklių naudojimą, vengimą išeikvoti išteklius, tvarią atsinaujinančiųjų išteklių gavybą ir naudojimą (toliau šiame standarte – išteklių naudojimas ir žiedinė ekonomika);
visus veiksmus, kurių ji ėmėsi siekdama išvengti dėl išteklių naudojimo kylančio faktinio ar galimo neigiamo poveikio arba jį sušvelninti, įskaitant taikytas priemones ekonomikos augimui atsieti nuo medžiagų naudojimo, ir valdyti rizikas bei galimybes, taip pat tokių veiksmų rezultatus;
įmonės planus ir pajėgumus pritaikyti savo strategiją ir verslo modelį atsižvelgiant į žiedinės ekonomikos principus, kurie, be kita ko, apima atliekų kiekio minimizavimą, didžiausios produktų, medžiagų ir kitų išteklių vertės išlaikymą ir dar efektyvesnį jų naudojimą gamybos bei vartojimo etapais;
įmonės reikšmingų rizikų ir galimybių, susijusių su įmonės poveikiu ir priklausomybe, kuriuos sukelia išteklių naudojimas ir žiedinė ekonomika, pobūdį, rūšį ir mastą, ir būdus, kuriais įmonė jas valdo; taip pat
reikšmingų rizikų ir galimybių, atsirandančių dėl įmonės poveikio išteklių naudojimui ir žiedinei ekonomikai ir jos priklausomybės nuo jų, finansinį poveikį įmonei trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais.
2. Šiuo standartu nustatomi su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susiję atskleidimo reikalavimai, visų pirma dėl:
atsinaujinančių ir neatsinaujinančiųjų išteklių įvedinių, įskaitant materialiųjų išteklių įvedinių žiediškumą; taip pat
išteklių išvedinių, įskaitant informaciją apie produktus ir medžiagas; taip pat
atliekų.
3. Žiedinė ekonomika – ekonominė sistema, kuria ekonomikoje kuo ilgiau išlaikoma produktų, medžiagų ir kitų išteklių vertė, didinant veiksmingą jų naudojimą gamybos ir vartojimo kontekste, taip mažinant jų naudojimo poveikį aplinkai, sumažinant atliekų kiekio ir pavojingųjų cheminių medžiagų išmetimą visais jų gyvavimo ciklo etapais, be kita ko, taikant atliekų hierarchiją. Jos tikslas – kuo labiau padidinti ir išlaikyti techninių ir biologinių išteklių, produktų ir medžiagų vertę sukuriant sistemą, kuria sudaromos sąlygos patvarumui, optimaliam naudojimui ir pakartotiniam naudojimui, atnaujinimui, perdarymui, atliekų perdirbimui ir maisto medžiagų apytakai.
4. Šis standartas grindžiamas susijusiomis ES teisės aktų sistemomis ir politikos priemonėmis, įskaitant ES žiedinės ekonomikos veiksmų planą, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/98/EB ( 83 ) (Atliekų pagrindų direktyva) ir ES pramonės strategiją.
5. Siekiant įvertinti perėjimą nuo įprastinės veiklos scenarijaus, t. y. ekonomikos, kurioje baigtiniai ištekliai išgaunami tam, kad iš jų būtų pagaminti produktai, kurie panaudojami ir po to išmetami, („imti – gaminti – išmesti“) prie žiedinės ekonominės sistemos, šiame standarte remiamasi įmonės naudojamų ir generuojamų fizinių išteklių, medžiagų ir produktų srautų nustatymu pagal E5-4 atskleidimo reikalavimą „Išteklių įvediniai“ ir E5-5 atskleidimo reikalavimą „Išteklių išvediniai“ .
Sąveika su kitais ETAS
6. Išteklių naudojimas labai prisideda prie kito poveikio aplinkai, kaip antai klimato kaitos, taršos, vandens ir jūrų išteklių naudojimo ir biologinės įvairovės nykimo. Žiedinė ekonomika – sistema, kurioje linkstama prie tvaraus išteklių naudojimo juos išgaunant, apdorojant, gaminant ir vartojant produktus bei tvarkant atliekas. Tokia sistema yra visokeriopai naudinga aplinkai – visų pirma, suvartojama mažiau medžiagų ir energijos, į orą išmetama mažiau teršalų (šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir kitų teršalų), mažiau vandens imama ir išleidžiama, gamta gali atsikurti, todėl daromas mažesnis poveikis biologinei įvairovei.
7. Siekiant išsamiai apžvelgti, kokie kiti aplinkosaugos klausimai galėtų būti reikšmingi išteklių naudojimo ir žiedinės ekonomikos atžvilgiu, atitinkami atskleidimo reikalavimai įtraukti į kitus aplinkos ETAS:
E1 ETAS „Klimato kaita“ , kuris visų pirma apima išmetamą ŠESD kiekį ir energijos išteklius (energijos suvartojimą);
E2 ETAS „Tarša“ , kuris visų pirma apima į vandenį, orą ir dirvožemį išmetamus teršalus ir susirūpinimą keliančias medžiagas;
E3 ETAS „Vandens ir jūrų ištekliai“ , kuris visų pirma apima vandens išteklius (vandens suvartojimą) ir jūrų išteklius; taip pat
E4 ETAS „Biologinė įvairovė ir ekosistemos“ , kuris visų pirma apima ekosistemas, rūšis ir žaliavas.
8. Įmonės poveikio, susijusio su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika, ypač su atliekomis, pasekmes gali patirti žmonės ir jų bendruomenės. Su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susijusį reikšmingą neigiamą poveikį paveikiamoms bendruomenėms, kurį galima priskirti įmonei, apima S3 ETAS „Paveikiamos bendruomenės“ . Našus ir žiediškas išteklių naudojimas taip pat didina konkurencingumą ir ekonominę gerovę.
9. Šis standartas turėtų būti skaitomas kartu su 1 ETAS „Bendrieji reikalavimai“ ir 2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ .
Atskleidimo reikalavimai
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“
10. Šio skirsnio reikalavimai turėtų būti skaitomi kartu su 2 ETAS 4 skyriaus „Poveikio, rizikos ir galimybių valdymas“ reikalavimais ir informacija pagal šį skirsnį turėtų būti atskleidžiama kartu su informacija, atskleidžiama pagal tą skyrių.
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS IRO-1 „Reikšmingo su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susijusio poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“
11. Įmonė turi aprašyti reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių, susijusių su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika, visų pirma su išteklių įvediniais, išteklių išvediniais ir atliekomis, nustatymo procesą ir pateikti informaciją apie:
tai, ar įmonė išanalizavo savo turtą ir veiklą, kad nustatytų savo faktinį ir galimą poveikį, rizikas ir galimybes savo operacijose ir vertės grandinės pradinėje bei galutinėje grandyse, ir, jei taip, tai analizei taikytas metodikas, prielaidas ir priemones;
tai, ar ji surengė konsultacijas, visų pirma su veikiamomis bendruomenėmis, ir kaip jos surengtos.
E5-1 atskleidimo reikalavimas „Su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susijusi politika“
12. Įmonė turi aprašyti savo politiką, kurią ji priėmė, kad valdytų su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susijusį savo reikšmingą poveikį, rizikas ir galimybes.
13. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kokiu mastu įmonė vykdo politiką, pagal kurią nustatomas, vertinamas, valdomas ir (arba) ištaisomas jos reikšmingas su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susijęs poveikis, rizikos ir galimybės.
14. Informacijoje, kurią reikalaujama atskleisti pagal 12 straipsnį, turi būti pateikta informacija apie įmonės politiką, skirtą valdyti jos reikšmingam su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susijusiam poveikiui, rizikoms ir galimybėms, kaip reikalaujama pagal 2 ETAS MDR-P „Priimta reikšmingų tvarumo klausimų valdymo politika“ .
15. Santraukoje įmonė turi nurodyti, ar jos vykdoma politika sprendžiami ir kaip sprendžiami toliau nurodyti klausimai, jei jie reikšmingi:
pirminių išteklių naudojimo mažinimas, įskaitant santykinį antrinių (perdirbtų) išteklių naudojimo didinimą;
tvarus apsirūpinimas atsinaujinančiaisiais ištekliais ir jų naudojimas.
16. Politika turi būti sprendžiami ne tik su pačios įmonės operacijomis, bet ir jos vertės grandinės pradine ir galutine grandimis susijusio reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių klausimai.
E5-2 atskleidimo reikalavimas „Su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susiję veiksmai ir ištekliai“
17. Įmonė turi atskleisti su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susijusius savo veiksmus ir jiems įgyvendinti skirtus išteklius.
18. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kokių pagrindinių veiksmų imtasi ir planuojama imtis siekiant įgyvendinti su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susijusios politikos tikslus ir uždavinius.
19. Išteklių naudojimo ir su žiedine ekonomika susijusių veiksmų bei jiems įgyvendinti skirtų išteklių aprašymas turi būti grindžiamas 2 ETAS MDR-A „Su reikšmingais tvarumo klausimais susiję veiksmai ir ištekliai“ apibrėžtais principais.
20. Be informacijos, reikalaujamos pagal 2 ETAS MDR-A, įmonė gali nurodyti, ar veiksmas ir ištekliai susiję ir kaip susiję su:
efektyvesniu techninių ir biologinių medžiagų, visų pirma svarbiausiųjų žaliavų ir retųjų žemių elementų, išvardytų Žaliavų informacinėje sistemoje, bei vandens naudojimu;
didesniu antrinių žaliavų (perdirbtųjų medžiagų) naudojimu;
žiediniu projektavimu, dėl kurio produktai yra patvaresni, jų naudojimas yra optimalus ir didėja jų pakartotinis naudojimas, taisymas, atnaujinimas, perdarymas, paskirties keitimas ir atliekų perdirbimas;
žiedinės verslo praktikos taikymu, pvz., i) vertės išlaikymo veiksmais ((technine) priežiūra, taisymu, atnaujinimu, perdarymu, komponentų surinkimu, tobulinimu ir reversine logistika, uždarojo ciklo sistemų taikymu, naudotų prekių mažmenine prekyba), ii) vertės didinimo veiksmais (produktų kaip paslaugos sistemos, bendradarbiaujamosios ir dalijimosi ekonomikos verslo modeliai), iii) gyvavimo ciklo pabaigos veiksmais (atliekų perdirbimu, kūrybiniu perdirbimu, didesne gamintojo atsakomybe) ir iv) sistemų efektyvumo veiksmais (pramonės simbiozė);
veiksmais, kuriais siekiama užkirsti kelią atliekų susidarymui įmonės vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse taip pat
atliekų tvarkymo optimizavimu pagal atliekų hierarchiją.
Rodikliai ir uždaviniai
E5-3 atskleidimo reikalavimas „Su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susiję uždaviniai“
21. Įmonė turi atskleisti savo išsikeltus su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susijusius uždavinius.
22. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kokius uždavinius įmonė išsikėlė siekdama paremti savo išteklių naudojimo ir žiedinės ekonomikos politiką ir spręsti savo reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių klausimus.
23. Uždavinių aprašymas turi apimti informacijos reikalavimus, apibrėžtus 2 ETAS MDR-T „Politikos ir veiksmų veiksmingumo stebėjimas pagal uždavinius“ .
24. Atskleidžiant informaciją pagal 21 straipsnį turi būti nurodoma, ar įmonės uždaviniai susiję ir kaip jie susiję su išteklių įvediniais ir išteklių išvediniais, įskaitant atliekas, produktus bei medžiagas, o konkrečiau su:
produktų žiediškumo didinimu projektavimo etape (įskaitant, pavyzdžiui, į patvarumą, išardomumą, taisomumą, perdirbamumą ir t. t. orientuotą projektavimą);
žiedinio medžiagų naudojimo rodiklio didinimu;
pirminių žaliavų kiekio mažinimu;
tvariu apsirūpinimu atsinaujinančiaisiais ištekliais ir jų naudojimu (laikantis pakopinio naudojimo principo);
atliekų tvarkymu, įskaitant parengimą tinkamam apdorojimui; taip pat
kitais su išteklių naudojimu ar žiedine ekonomika susijusiais klausimais.
25. Įmonė turi nurodyti, su kuriuo atliekų hierarchijos lygmeniu yra susijęs uždavinys.
26. Be informacijos, reikalaujamos pagal 2 ETAS MDR-T, įmonė gali nurodyti, ar nustatant uždavinius buvo atsižvelgta į ekologinius slenksčius ir įmonei priskiriamą jų dalį. Jei taip, įmonė gali patikslinti:
nustatytus ekologinius slenksčius ir jiems nustatyti naudotą metodiką;
tai, ar šie slenksčiai taikomi konkrečiai įmonei, ir, jei taip, kaip jie buvo apibrėžti; taip pat
kaip įmonėje paskirstyta atsakomybė už nustatytų ekologinių slenksčių laikymąsi.
27. Teikdama kontekstinę informaciją įmonė turi nurodyti, ar jos išsikelti ir pateikti uždaviniai yra privalomi (reikalaujami pagal teisės aktus), ar savanoriški.
E5-4 atskleidimo reikalavimas „Išteklių įvediniai“
28. Įmonė turi atskleisti informaciją apie savo išteklių įvedinius, susijusius su savo reikšmingu poveikiu, rizikomis ir galimybėmis.
29. Šio informacijos atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kaip ištekliai naudojami pačios įmonės operacijose ir jos vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse.
30. Atskleidžiant informaciją, kurią reikalaujama atskleisti pagal 28 dalį, turi būti apibūdinti įmonės išteklių įvediniai, jei jie reikšmingi: produktai (įskaitant pakuotę) ir medžiagos (konkrečiai nurodant svarbiausiąsias žaliavas ir retųjų žemių elementus), vanduo ir nekilnojamasis turtas, įranga ir įrenginiai, naudojami pačios įmonės operacijose ir vertės grandinės pradinėje grandyje.
31. Jei įmonė įvertina, kad išteklių įvediniai yra reikšmingas tvarumo klausimas, ji turi atskleisti toliau nurodytą informaciją apie medžiagų, naudotų įmonės produktams ir paslaugoms per ataskaitinį laikotarpį pagaminti, kiekį tonomis arba kilogramais:
visą bendrą produktų ir techninių bei biologinių medžiagų, sunaudotų ataskaitiniu laikotarpiu, svorį;
tvariai gautų biologinių medžiagų (ir biodegalų, naudojamų ne energetikos tikslais), sunaudotų įmonės produktams gaminti ir paslaugoms teikti (įskaitant pakuotę), procentinę dalį, pateikiant informaciją apie naudotą sertifikavimo schemą ir pakopinio naudojimo principo taikymą; taip pat
pakartotinai panaudotų arba perdirbtų antrinių komponentų, antrinių tarpinių produktų ir antrinių medžiagų, sunaudotų įmonės produktams gaminti ir paslaugoms teikti (įskaitant pakuotę), svorį tiek absoliučiąja verte, tiek procentu.
32. Įmonė turi pateikti informaciją apie duomenims apskaičiuoti naudotas metodikas. Ji turi patikslinti, ar duomenys gauti tiesiogiai matuojant, ar jie yra įverčiai, taip pat atskleisti pagrindines taikytas prielaidas.
E5-5 atskleidimo reikalavimas „Išteklių išvediniai“
33. Įmonė turi atskleisti informaciją apie savo išteklių išvedinius, įskaitant atliekas, susijusius su jos reikšmingu poveikiu, rizikomis ir galimybėmis.
34. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti:
kaip įmonė prisideda prie žiedinės ekonomikos: i) projektuodama produktus ir medžiagas pagal žiedinės ekonomikos principus ir ii) didindama arba maksimizuodama produktų, medžiagų ir perdirbtų atliekų praktišką grąžinimą į apyvartą po pirmo panaudojimo; taip pat
įmonės atliekų susidarymo mažinimo ir atliekų tvarkymo strategiją ir tai, kokiu mastu įmonė žino, kaip jos pačios veikloje tvarkomos iki vartojimo etapo susidariusios atliekos.
Produktai ir medžiagos
35. Įmonė turi aprašyti pagrindinius produktus ir medžiagas, kurie yra įmonės gamybos proceso rezultatas ir kurie yra sukurti vadovaujantis žiediškumo principais, įskaitant produkto ar medžiagos patvarumą ir tinkamumą naudoti pakartotinai, taisyti, išardyti, perdaryti, atnaujinti, perdirbti jo atliekas, grąžinti į apyvartą per biologinį ciklą arba optimizuoti naudojimą kitais žiediniais verslo modeliais.
36. Įmonės, kurių išvediniai yra reikšmingi, turi atskleisti:
numatomą produktų, kuriuos įmonė pateikia rinkai, patvarumą, palyginti su kiekvienos produktų grupės pramonės vidurkiu;
produktų pataisomumą, jei įmanoma, naudodamosi nustatyta vertinimo sistema;
tinkamų perdirbti medžiagų dalį produktuose ir jų pakuotėse.
Atliekos
37. Įmonė turi atskleisti toliau nurodytą informaciją apie bendrą atliekų, susidariusių jai vykdant savo operacijas, kiekį tonomis arba kilogramais:
bendrą susidariusių atliekų kiekį;
bendrą nepašalintų atliekų kiekį pagal svorį, suskirstydama į pavojingąsias atliekas ir nepavojingąsias atliekas, taip pat pagal šias atliekų naudojimo operacijų rūšis:
parengimas pakartotiniam naudojimui;
atliekų perdirbimas; taip pat
kitos naudojimo operacijos;
šalinti skirtą kiekį pagal svorį, suskirstydama pagal atliekų apdorojimo operacijų rūšį, ir bendrą kiekį, apimantį visas šias tris rūšis, suskirstytą į pavojingąsias atliekas ir nepavojingąsias atliekas. Atliekų apdorojimo operacijų rūšys, apie kurias turi būti atskleista informacija:
deginimas;
šalinimas sąvartyne taip pat
kitos šalinimo operacijos;
bendrą neperdirbtų atliekų kiekį ir procentinę dalį ( 84 ).
38. Atskleisdama atliekų sudėtį, įmonė turi nurodyti:
su jos sektoriumi ar veikla susijusius atliekų srautus (pvz., kasybos sektoriuje veiklą vykdanti įmonė – naudingųjų iškasenų apdorojimo atliekas, buitinės elektronikos sektoriuje veikianti įmonė – elektroninės įrangos atliekas, žemės ūkio arba svetingumo sektoriaus įmonė – maisto atliekas); taip pat
atliekose esančias medžiagas (pvz., biomasę, metalus, nemetalo mineralus, plastikus, tekstilę, svarbiausiąsias žaliavas ir retųjų žemių elementus).
39. Įmonė taip pat turi atskleisti bendrą įmonėje susidariusių pavojingųjų atliekų ir radioaktyviųjų atliekų (pastarosios suprantamos taip, kaip apibrėžta Tarybos direktyvos 2011/70/Euratomas ( 85 ) 3 straipsnio 7 dalyje) kiekį.
40. Įmonė turi pateikti kontekstinę informaciją apie metodikas, naudotas duomenims apskaičiuoti, visų pirma apie kriterijus ir prielaidas, naudotus produktams, sukurtiems pagal 35 dalyje nurodytus žiedinius principus, nustatyti ir klasifikuoti. Ji turi nurodyti, ar duomenys gauti tiesiogiai matuojant, ar jie yra įverčiai, taip pat atskleisti pagrindines taikytas prielaidas.
E5-6 atskleidimo reikalavimas „Numatomas su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susijusių reikšmingų rizikų ir galimybių finansinis poveikis“
41. Įmonė turi atskleisti numatomą reikšmingos rizikos ir galimybių, atsirandančių dėl poveikio, susijusio su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika, finansinį poveikį.
42. Informacija, kurią reikalaujama atskleisti pagal 41 straipsnį, papildo informaciją apie esamą finansinį poveikį subjekto finansinei būklei, finansiniams veiklos rezultatams ir pinigų srautams ataskaitiniu laikotarpiu, kurios reikalaujama pagal 2 ETAS SBM-3 48 straipsnio d punktą. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti:
numatomą finansinį poveikį, kurį daro reikšmingos rizikos, kylančios dėl reikšmingo poveikio ir priklausomybės, susijusios su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika, ir kaip šios rizikos daro reikšmingą įtaką (arba gali būti pagrįstai numatoma, kad ją darys) įmonės finansinę būklę, finansinius veiklos rezultatus ir pinigų srautus trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais; taip pat
numatomą finansinį poveikį, kurį daro reikšmingos su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susijusios galimybės.
43. Atskleidžiama informacija turi apimti:
kiekybinį numatomo finansinio poveikio įvertinimą pinigine išraiška prieš svarstant su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susijusius veiksmus, o jei tai neįmanoma nepatiriant per didelių išlaidų ar pastangų, – kokybinę informaciją. Dėl reikšmingų galimybių atsirandančio finansinio poveikio kiekybiškai įvertinti nebūtina, jei taip atskleidžiama informacija neatitiktų informacijos kokybės charakteristikų (žr. 1 ETAS B priedėlį „Informacijos kokybinės charakteristikos“ );
aprašymą, koks finansinis poveikis svarstytas, su kokiu poveikiu ir priklausomybe jis susijęs ir per kiek laiko jis veikiausiai pasireikš;
numatomam finansiniam poveikiui kiekybiškai įvertinti padarytas esmines prielaidas ir tų prielaidų šaltinius bei su jomis susijusią neapibrėžtį.
A priedėlis.
Taikymo reikalavimai
Šis priedėlis yra neatskiriama E5 ETAS dalis. Jis padeda taikyti šiame standarte išdėstytus atskleidimo reikalavimus ir turi tokią pačią galią kaip kitos standarto dalys.
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS IRO-1 „Reikšmingo su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susijusio poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“
TR 1. Atlikdama reikšmingumo vertinimą pagal aplinkos potemes, įmonė turi įvertinti išteklių naudojimo ir žiedinės ekonomikos reikšmingumą savo pačios operacijose ir savo vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse, ir gali apsvarstyti keturis toliau nurodytus etapus, dar vadinamus LEAP metodu:
1 etapas: nustatyti, kurioje įmonės operacijų ir vertės grandinės tiek pradinės, tiek galutinės grandies dalyje (angl. locate) vyksta sąveika su gamta;
2 etapas: įvertinti (angl. evaluate) priklausomybę ir poveikį;
3 etapas: įvertinti (angl. assess) reikšmingas rizikas ir galimybes;
4 etapas: parengti (angl. prepare) reikšmingumo vertinimą ir pateikti jo rezultatus.
TR 2. E5 ETAS kontekste 1 ir 2 etapai daugiausia bus grindžiami reikšmingumo vertinimais, atliktais pagal E1 ETAS (įskaitant energijos suvartojimą), E2 ETAS (tarša), E3 ETAS (jūrų ištekliai, vandens suvartojimas) ir E4 ETAS (biologinė įvairovė, ekosistemos, žaliavos). Iš tiesų, žiedinės ekonomikos tikslas yra galiausiai sumažinti dėl produktų, medžiagų ir kitų išteklių naudojimo daromą poveikį aplinkai, minimizuoti susidarančių atliekų ir išleidžiamų pavojingųjų medžiagų kiekį, taip sumažinant poveikį gamtai. Šis taikymo reikalavimas susijęs daugiausia su trečiuoju LEAP metodo etapu, o ketvirtasis etapas skirtas proceso rezultatams pranešti.
TR 3. Poveikio, priklausomybės, rizikų ir galimybių reikšmingumo vertinimo procese turi būti atsižvelgiama į 2 ETAS IRO-1 „Reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“ ir IRO-2 „ETAS atskleidimo reikalavimai, įtraukti į įmonės tvarumo ataskaitą“ nuostatas.
TR 4. Reikšmingumo vertinimas apima šias su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susijusias potemes:
išteklių įvediniai, įskaitant materialinių išteklių srautų žiediškumą, atsižvelgiant į išteklių naudojimo optimizavimą, medžiagų ir produktų naudojimo intensyvumą ir atsinaujinančius bei neatsinaujinančiuosius išteklius;
su produktais ir paslaugomis susiję išteklių išvediniai; taip pat
atliekos, įskaitant pavojingųjų atliekų ir nepavojingųjų atliekų tvarkymą.
TR 5. 3 etape įmonė, siekdama įvertinti savo reikšmingas rizikas ir galimybes remdamasi 1 ir 2 etapų rezultatais, gali:
nustatyti tiek su savo pačios operacijomis, tiek su vertės grandinės pradine ir galutine grandimis susijusias pertvarkos rizikas, įskaitant riziką, kilsiančią neatsisakius įprastinės veiklos scenarijaus, pagal šias kategorijas:
politika ir teisė, pvz., draudimai išgauti ir naudoti neatsinaujinančiuosius išteklius, atliekų apdorojimo taisyklės;
technologija, pvz., naujų technologijų, dėl kurių nebenaudojami esami produktai ir medžiagos, atsiradimas rinkoje;
rinka, pvz., pasiūlos, paklausos ir finansavimo pokyčiai;
reputacija, pvz., kintantis visuomenės, klientų ar bendruomenės požiūris;
nustatyti, kokios yra fizinės rizikos, įskaitant pirminių ir nepirminių atsinaujinančiųjų ir neatsinaujinančiųjų išteklių atsargų naudojimą ir išeikvojimą;
nustatyti galimybes pagal šias kategorijas:
efektyvus išteklių naudojimas: pvz., perėjimas prie veiksmingesnių paslaugų ir procesų, kuriems reikia mažiau išteklių, į ilgaamžiškumą orientuotas ekologinis projektavimas, taisymas, naudojimas pakartotinai, atliekų perdirbimas, šalutiniai produktai, grąžinimo sistemos, veiklos atsiejimas nuo medžiagų gavybos, intensyvesnis žiedinis medžiagų naudojimas, sąlygas dematerializavimui sudarančių sistemų kūrimas (pvz., skaitmeninimas, naudojimo lygio gerinimas, svorio mažinimas); praktika, kuria užtikrinama, kad produktai ir medžiagos būtų surenkami, rūšiuojami ir pakartotinai naudojami, taisomi, atnaujinami, perdaromi;
rinkos: pvz., mažiau ištekliams imlių produktų ir paslaugų paklausa ir nauji vartojimo modeliai, kaip antai produktas kaip paslauga, mokėjimas už naudojimą, dalijimasis, išperkamoji nuoma;
finansavimas: pvz., galimybė naudotis žaliaisiais fondais, obligacijomis ar paskolomis;
atsparumas: pvz., išteklių ir verslo veiklos įvairinimas (pvz., naujo verslo padalinio, skirto naujoms medžiagoms perdirbti, įsteigimas), investicijos į žaliąją infrastruktūrą, atliekų perdirbimo ir žiediškumo mechanizmų, kuriais mažinama priklausomybė, diegimas, įmonės gebėjimas užsitikrinti būsimas išteklių atsargas ir srautus; taip pat
reputacija.
TR 6. Įmonė, siekdama įvertinti savo operacijų ir vertės grandinės pradinės bei galutinės grandžių poveikį, rizikas ir galimybes, gali atsižvelgti į šias metodikas:
Komisijos rekomendaciją 2021/2279 dėl aplinkosauginio pėdsako metodų naudojimo produktų ir organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginiam veiksmingumui matuoti ir apie jį informuoti (I priedą „Produkto aplinkosauginio pėdsako metodas“; III priedą „Organizacijos aplinkosauginio pėdsako metodas“); taip pat
Europos aplinkos agentūros parengtą Medžiagų srautų analizę (angl. Material Flow Analysis) (MFA).
TR 7. Teikdama informaciją apie reikšmingumo vertinimo rezultatus, įmonė turi atsižvelgti į:
su įmonės produktais ir paslaugomis bei joje susidarančiomis atliekomis susijusių verslo padalinių, kuriuose kyla reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės, susiję su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika, sąrašą;
įmonės naudojamų materialinių išteklių sąrašą pagal svarbą;
reikšmingą poveikį ir riziką, susijusius su įprastinės veiklos scenarijaus neatsisakymu;
su žiedine ekonomika susijusias reikšmingas galimybes;
perėjimo prie žiedinės ekonomikos reikšmingą poveikį ir riziką; taip pat
vertės grandinės etapus, kuriuose sutelktas išteklių naudojimas, rizika ir neigiamas poveikis.
E5-1 atskleidimo reikalavimas „Su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susijusi politika“
TR 8. Pagal šį atskleidimo reikalavimą aprašoma politika gali būti integruota į platesnę, įvairias potemes apimančią aplinkosaugos arba tvarumo politiką.
TR 9. Teikdama informaciją apie savo politiką, įmonė turi apsvarstyti, ar jos politika sprendžiami ir kaip sprendžiami klausimai, susiję su:
atliekų hierarchija: a) prevencija; b) parengimu pakartotiniam naudojimui; c) atliekų perdirbimu; d) kitu naudojimu, pvz., energijai iš atliekų gauti, ir e) šalinimu. Šiame kontekste atliekų apdorojimas negali būti laikomas naudojimu;
pirmenybės teikimu atliekų prevencijai arba minimizavimui (pakartotiniam naudojimui, taisymui, atnaujinimui, perdarymui ir paskirties keitimui), palyginti su atliekų apdorojimu (atliekų perdirbimu). Taip pat turėtų būti atsižvelgiama į ekologinio projektavimo ( 86 ), atliekų kaip ištekliaus ar atliekų po vartojimo (vartojimo prekių gyvavimo ciklo pabaigoje) koncepcijas.
TR 10. Apibrėždama savo politiką, įmonė gali atsižvelgti į dokumentą „Kategorizavimo sistema žiedinei ekonomikai“ (angl. „Categorisation system for the circular economy“), kuriame aprašomi žiedinio projektavimo ir gamybos modeliai, žiedinio naudojimo modeliai, žiediniai vertės susigrąžinimo modeliai ir žiedinė parama pagal devynias žiedinės ekonomikos„R“ strategijas ar principus – atsisakyti (angl. refuse), persvarstyti (angl. rethink), mažinti (angl. reduce), pakartotinai naudoti (angl. re-use), taisyti (angl. repair), atnaujinti (angl. refurbish), perdaryti (angl. remanufacture), pakeisti paskirtį (angl. repurpose) ir perdirbti (angl. recycle).
E5-2 atskleidimo reikalavimas „Su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susiję veiksmai ir ištekliai“
TR 11. Teikdama informaciją pagal 17 straipsnį ir atsižvelgdama į tai, kad ištekliai yra bendri ir kad pagal žiedinės ekonomikos strategijas gali reikėti imtis kolektyvinių veiksmų, įmonė gali nurodyti veiksmus, kurių ji ėmėsi siekdama savo vertės grandinės pradinės ir galutinės grandžių subjektus ir (arba) savo vietinį tinklą įtraukti į bendradarbiavimą ar iniciatyvas, kuriomis didinamas produktų ir medžiagų žiediškumas.
TR 12. Visų pirma įmonė gali nurodyti:
kaip ji prisideda prie žiedinės ekonomikos, pavyzdžiui, be kita ko, diegia išmaniąsias atliekų surinkimo sistemas;
kitus į kolektyvinius veiksmus įsitraukusius suinteresuotuosius subjektus: konkurentus, tiekėjus, mažmenininkus, klientus, kitus verslo partnerius, vietos bendruomenes ir valdžios institucijas, vyriausybės agentūras;
kaip organizuotas bendradarbiavimas ar iniciatyva, įskaitant konkretų pačios įmonės indėlį ir įvairių projekte dalyvaujančių suinteresuotųjų subjektų vaidmenis.
TR 13. Veiksmų gali būti imamasi pačios įmonės operacijose ir (arba) jos vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse.
Rodikliai ir uždaviniai
E5-3 atskleidimo reikalavimas „Su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susiję uždaviniai“
TR 14. Jei išsikeldama uždavinius įmonė juos sieja su ekologiniais slenksčiais, ji gali naudotis Mokslu pagrįstų uždavinių tinklo (SBTN) parengtomis rekomendacijomis, pateikiamomis dokumente „Pradinės gairės verslui“ (angl. „Initial Guidance for Business“) (2020 m. rugsėjo mėn.), arba bet kuriomis kitomis rekomendacijomis, kuriose pateikiama mokslininkų pripažinta metodika, pagal kurią galima išsikelti mokslu pagrįstus uždavinius nustatant ekologinius slenksčius ir, jei taikoma, organizacijai priskiriamą jų dalį. Ekologiniai slenksčiai gali būti vietos, nacionalinio ir (arba) pasaulinio masto.
TR 15. Teikdama informaciją apie uždavinius įmonė turi teikti pirmenybę uždaviniams pagal jų absoliučiąją vertę.
TR 16. Teikdama informaciją apie uždavinius pagal 24 straipsnį, įmonė turi apsvarstyti gamybos etapą, naudojimo etapą ir produktų bei medžiagų funkcionavimo pabaigos etapą.
TR 17. Teikdama informaciją apie uždavinius, susijusius su pirminėmis atsinaujinančiosiomis žaliavomis, pagal 24 straipsnio c punktą, įmonė turi pasvarstyti, be kita ko, atsižvelgdama į E4 ETAS, kaip tie uždaviniai gali paveikti biologinės įvairovės nykimą.
TR 18. Pagal 24 straipsnio f punktą įmonė gali atskleisti kitus uždavinius, be kita ko, susijusius su tvariu apsirūpinimu. Jei įmonė nusprendžia tai padaryti, ji turi paaiškinti, kaip ji apibrėžia tvarų apsirūpinimą ir kaip jis susijęs su 22 straipsnyje nurodytu tikslu.
TR 19. Uždaviniai gali būti susiję su pačios įmonės operacijomis ir (arba) su jos vertės grandinės pradine ir galutine grandimis.
TR 20. Įmonė gali patikslinti, ar uždaviniu siekiama šalinti trūkumus, susijusius su žiedinės ekonomikos srities svaraus prisidėjimo kriterijais, apibrėžtais pagal Reglamento (ES) 2020/852 13 straipsnio 2 dalį priimtuose deleguotuosiuose aktuose. Jei žiedinės ekonomikos srities reikšmingos žalos nedarymo kriterijų, apibrėžtų pagal Reglamento (ES) 2020/852 10 straipsnio 3 dalį, 11 straipsnio 3 dalį, 12 straipsnio 2 dalį, 14 straipsnio 2 dalį, 15 straipsnio 2 dalį priimtuose deleguotuosiuose aktuose, nesilaikoma, įmonė gali patikslinti, ar uždaviniu siekiama šalinti su tais reikšmingos žalos nedarymo kriterijais susijusius trūkumus.
E5-4 atskleidimo reikalavimas „Išteklių įvediniai“
TR 21. Išteklių įvediniai gali apimti šias kategorijas: IT įrangą, tekstilę, baldus, pastatus, sunkiąją techniką, vidutinio sunkumo techniką, lengvąją techniką., sunkiąsias transporto priemones, vidutinio sunkumo transporto priemones, lengvąsias transporto priemones ir sandėlių įrangą. Kalbant apie medžiagas, išteklių įvedinių rodikliai apima žaliavas, susijusias proceso medžiagas ir pusgaminius ar dalis.
TR 22. Kai įmonei taikomas 31 straipsnis, ji taip pat gali skaidriai atskleisti informaciją apie medžiagas, gaunamas iš šalutinių produktų ir (arba) atliekų srauto (pvz., medžiagų, kurios anksčiau nebuvo produkto dalis, nuopjovų).
TR 23. Pagal 31 straipsnio b ir c punktus reikalaujamo procentinio rodiklio vardiklis turi būti visa bendra ataskaitiniu laikotarpiu panaudotų medžiagų masė.
TR 24. Pranešami naudojimo duomenys turi atspindėti pradinę medžiagos būseną ir jais neturi būti manipuliuojama, pavyzdžiui, nurodant sausąją masę.
TR 25. Tais atvejais, kai pakartotinai naudojamų ir perdirbtų produktų kategorijos iš dalies sutampa, įmonė turi nurodyti, kaip buvo išvengta dvigubo skaičiavimo ir kokie sprendimai buvo priimti.
E5-5 atskleidimo reikalavimas „Išteklių išvediniai“
TR 26. Informacija apie produktus ir medžiagas, kuri turi būti pateikta pagal 35 straipsnį, yra susijusi su visomis iš įmonės gamybos proceso gaunamomis medžiagomis ir produktais, kuriuos įmonė pateikia rinkai (įskaitant pakuotes).
TR 27. Apskaičiuodama rodiklį, įmonė turi kaip vardiklį naudoti visą bendrą per ataskaitinį laikotarpį sunaudotų medžiagų svorį.
TR 28. Įmonė gali atskleisti informaciją apie savo dalyvavimą gyvavimo ciklo pabaigos sulaukusių produktų atliekų tvarkymo sistemose, pavyzdžiui, didesnės gamintojo atsakomybės sistemose arba grąžinimo sistemose.
TR 29. Atliekų rūšis turi būti suprantama kaip pavojingosios arba nepavojingosios atliekos. Tam tikros atliekos, pavyzdžiui, radioaktyviosios atliekos, taip pat gali būti pateikiamos kaip atskira rūšis.
TR 30. Svarstydama, kurie atliekų srautai būdingi jos sektoriui ar veiklai, įmonė gali atsižvelgti į Europos atliekų kataloge pateiktą atliekų aprašymų sąrašą.
TR 31. Kitų naudojimo operacijų, minimų 37 straipsnio b punkto iii papunktyje, pavyzdžių galima rasti Direktyvos 2008/98/EB (Atliekų pagrindų direktyvos) II priede.
TR 32. Kitų šalinimo operacijų, minimų 37 straipsnio c punkto iii papunktyje, pavyzdžių galima rasti Direktyvos 2008/98/EB (Atliekų pagrindų direktyvos) I priede.
TR 33. Teikdama kontekstinę informaciją pagal 40 straipsnį, įmonė gali:
paaiškinti, kodėl šalinti išvežama didelis kiekis (pagal svorį) atliekų, (pvz., vietos teisės aktais draudžiama sąvartynuose šalinti tam tikrų rūšių atliekas);
aprašyti sektoriuje taikomas praktikas, sektoriaus standartus arba išorės reglamentus, kuriais įpareigojama atlikti konkrečią šalinimo operaciją; taip pat
nurodyti, ar duomenys buvo modeliuojami, ar gauti tiesiogiai matuojant, pvz., remiantis atliekų surinkėjų, su kuriais sudaryta sutartis, atliekų perdavimo aktais.
E5-6 atskleidimo reikalavimas „Numatomas su išteklių naudojimu ir žiedine ekonomika susijusių reikšmingų rizikų ir galimybių finansinis poveikis“
TR 34. Teikdama informaciją pagal 42 straipsnio b punktą, įmonė gali paaiškinti ir aprašyti, kaip ji ketina efektyviau užtikrinti vertės išlaikymą.
TR 35. Įmonė gali įtraukti susijusių savo produktų ir paslaugų, kuriems kyla rizika trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais, vertinimą, paaiškindama, kaip ji apibrėžiama, kaip apskaičiuojamos finansinės sumos ir kokios esminės prielaidos padarytos.
TR 36. Pagal 43 straipsnio a punktą nurodomo numatomo finansinio poveikio kiekybinė išraiška pinigais gali būti intervalas.
S1 ETAS
SAVA DARBO JĖGA
Turinys |
|
Tikslas |
|
Sąveika su kitais ETAS |
|
Atskleidimo reikalavimai |
|
– |
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ |
Strategija |
|
– |
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-2 „Suinteresuotųjų subjektų interesai ir nuomonės“ |
– |
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-3 „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“ |
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas |
|
– |
S1-1 atskleidimo reikalavimas „Su sava darbo jėga susijusi politika“ |
– |
►C1 S1-2 atskleidimo reikalavimas „Savos darbo jėgos ir darbuotojų atstovų įtraukimo sprendžiant klausimus dėl poveikio procesai“ ◄ |
– |
►C1 S1-3 atskleidimo reikalavimas „Neigiamo poveikio ištaisymo procesai ir kanalai, kuriais sava darbo jėga gali išreikšti susirūpinimą“ ◄ |
– |
►C1 S1-4 atskleidimo reikalavimas „Veiksmai, kurių imamasi dėl reikšmingo poveikio savai darbo jėgai, su sava darbo jėga susijusių reikšmingų rizikų valdymo ir pasinaudojimo reikšmingomis galimybėmis metodai ir tų veiksmų veiksmingumas“ ◄ |
Rodikliai ir uždaviniai |
|
– |
S1-5 atskleidimo reikalavimas „Uždaviniai, susiję su reikšmingo neigiamo poveikio valdymu, teigiamo poveikio didinimu ir reikšmingų rizikų ir galimybių valdymu“ |
– |
S1-6 atskleidimo reikalavimas „Įmonės samdomųjų darbuotojų savybės“ |
– |
S1-7 atskleidimo reikalavimas „Nesamdomųjų darbuotojų, priskiriamų prie įmonės savos darbo jėgos, savybės“ |
– |
S1-8 atskleidimo reikalavimas „Kolektyvinių sutarčių aprėptis ir socialinis dialogas“ |
– |
S1-9 atskleidimo reikalavimas „Įvairovės rodikliai“ |
– |
S1-10 atskleidimo reikalavimas „Deramas darbo užmokestis“ |
– |
S1-11 atskleidimo reikalavimas „Socialinė apsauga“ |
– |
S1-12 atskleidimo reikalavimas „Neįgalieji“ |
– |
S1-13 atskleidimo reikalavimas „Mokymo ir įgūdžių ugdymo rodikliai“ |
– |
S1-14 atskleidimo reikalavimas „Sveikatos ir saugos rodikliai“ |
– |
S1-15 atskleidimo reikalavimas „Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros rodikliai“ |
– |
►C1 S1-16 atskleidimo reikalavimas „Atlygio rodikliai (užmokesčio skirtumas ir bendras atlygis)“ ◄ |
– |
S1-17 atskleidimo reikalavimas „Incidentai, skundai ir stiprus poveikis žmogaus teisėms“ |
A priedėlis. |
Taikymo reikalavimai |
– |
Tikslas |
– |
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ |
Strategija |
|
– |
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-2 „Suinteresuotųjų subjektų interesai ir nuomonės“ |
– |
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-3 „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“ |
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas |
|
– |
S1-1 atskleidimo reikalavimas „Su sava darbo jėga susijusi politika“ |
– |
►C1 S1-2 atskleidimo reikalavimas „Savos darbo jėgos ir darbuotojų atstovų įtraukimo sprendžiant klausimus dėl poveikio procesai“ ◄ |
– |
S1-3 atskleidimo reikalavimas „Neigiamo poveikio ištaisymo procesai ir kanalai, kuriais savi darbuotojai gali išreikšti susirūpinimą“ |
– |
►C1 S1-4 atskleidimo reikalavimas „Veiksmai, kurių imamasi dėl reikšmingo poveikio savai darbo jėgai, su sava darbo jėga susijusių reikšmingų rizikų valdymo ir pasinaudojimo reikšmingomis galimybėmis metodai ir tų veiksmų veiksmingumas“ ◄ |
Rodikliai ir uždaviniai |
|
– |
S1-5 atskleidimo reikalavimas „Uždaviniai, susiję su reikšmingo neigiamo poveikio valdymu, teigiamo poveikio didinimu, taip pat su rizikomis bei galimybėmis“ |
– |
S1-6 atskleidimo reikalavimas „Įmonės samdomųjų darbuotojų savybės“ |
– |
S1-7 atskleidimo reikalavimas „Nesamdomųjų darbuotojų, priskiriamų prie įmonės savos darbo jėgos, savybės“ |
– |
S1-8 atskleidimo reikalavimas „Kolektyvinių sutarčių aprėptis ir socialinis dialogas“ |
– |
S1-9 atskleidimo reikalavimas „Įvairovės rodikliai“ |
– |
S1-10 atskleidimo reikalavimas „Deramas darbo užmokestis“ |
– |
S1-11 atskleidimo reikalavimas „Socialinė apsauga“ |
– |
S1-12 atskleidimo reikalavimas „Neįgalieji“ |
– |
S1-13 atskleidimo reikalavimas „Mokymo ir įgūdžių ugdymo rodikliai“ |
– |
S1-14 atskleidimo reikalavimas „Sveikatos ir saugos rodikliai“ |
– |
S1-15 atskleidimo reikalavimas „Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra“ |
– |
S1-16 atskleidimo reikalavimas „Atlygio rodikliai (užmokesčio skirtumas ir bendras atlygis)“ |
– |
S1-17 atskleidimo reikalavimas „Incidentai, skundai ir stiprus poveikis žmogaus teisėms“ |
A.1 priedėlis. |
Su 2 ETAS susijusios atskleidžiamos informacijos taikymo reikalavimai |
A.2 priedėlis. |
ETAS S1-1 „Su sava darbo jėga susijusi politika“ taikymo reikalavimai |
|
|
A.3 priedėlis. |
ETAS S1-4 „Veiksmai, kurių imamasi dėl reikšmingo poveikio savai darbo jėgai, su sava darbo jėga susijusių reikšmingų rizikų valdymo ir pasinaudojimo reikšmingomis galimybėmis metodai ir tų veiksmų veiksmingumas“ taikymo reikalavimai |
◄ |
|
A.4 priedėlis. |
ETAS S1-5 „Uždaviniai, susiję su reikšmingo neigiamo poveikio valdymu, teigiamo poveikio didinimu ir reikšmingų rizikų ir galimybių valdymu“ taikymo reikalavimai |
Tikslas
1. Šio standarto tikslas – nustatyti atskleidimo reikalavimus, kurie suteiks galimybę tvarumo ataskaitos vartotojams suprasti įmonės reikšmingą poveikį savai darbo jėgai, taip pat susijusias reikšmingas rizikas ir galimybes, įskaitant:
kokį reikšmingą teigiamą ir neigiamą poveikį įmonė faktiškai daro arba gali daryti savai darbo jėgai;
visus veiksmus, kurių imtasi siekiant išvengti faktinio arba galimo neigiamo poveikio, jį sušvelninti arba ištaisyti, taip pat reaguoti į rizikas ir galimybes, ir tokių veiksmų rezultatus;
įmonės reikšmingų rizikų ir galimybių, susijusių su jos poveikiu savai darbo jėgai ir priklausomybe nuo jos, pobūdį, rūšį ir mastą, taip pat tai, kaip įmonė jas valdo, ir
reikšmingų rizikų ir galimybių, atsirandančių dėl įmonės poveikio savai darbo jėgai ir priklausomybės nuo jos, finansinį poveikį įmonei trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais.
2. Kad šis tikslas būtų pasiektas, šiuo standartu taip pat reikalaujama paaiškinti bendrą požiūrį, kuriuo įmonė vadovaujasi siekdama nustatyti ir valdyti bet kokį reikšmingą faktinį ir galimą poveikį savai darbo jėgai, susijusį su šiais socialiniais veiksniais ar klausimais, įskaitant žmogaus teises:
darbo sąlygomis, įskaitant:
užtikrintą užimtumą;
darbo laiką;
deramą darbo užmokestį;
socialinį dialogą;
asociacijų laisvę, esamas darbo tarybas ir darbuotojų informavimo, konsultavimosi su jais ir jų dalyvavimo teises;
kolektyvines derybas, įskaitant įmonės darbo jėgos, kuriai taikomos kolektyvinės sutartys, dalį;
profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą ir
sveikatą ir saugą;
vienodu požiūriu ir lygiomis galimybėmis visiems, įskaitant:
lyčių lygybę ir vienodą užmokestį už vienodos vertės darbą;
mokymą ir įgūdžių ugdymą;
neįgaliųjų užimtumą ir įtrauktį;
kovos su smurtu ir priekabiavimu darbo vietoje priemones ir
įvairovę;
kitomis su darbu susijusiomis teisėmis, įskaitant teises, susijusias su:
vaikų darbu;
priverčiamuoju darbu;
tinkamu būstu ir
privatumu.
3. Šiuo standartu taip pat reikalaujama paaiškinti, kaip toks poveikis ir įmonės priklausomybė nuo savos darbo jėgos gali lemti įmonei reikšmingas rizikas ar galimybes. Pavyzdžiui, kalbant apie lygias galimybes, diskriminacija įdarbinimo metu ir skatinimas neįdarbinti moterų gali sumažinti įmonės galimybes įdarbinti kvalifikuotą darbo jėgą ir pakenkti jos reputacijai. Kita vertus, politika, kuria siekiama didinti moterų atstovavimą darbo rinkoje ir aukštesniuose vadovavimo lygmenyse, gali turėti teigiamą poveikį, pavyzdžiui, padidinti kvalifikuotos darbo jėgos rezervą ir pagerinti įmonės reputaciją.
4. Šis standartas taikomas įmonės savai darbo jėgai, kuri suprantama kaip apimanti tiek su įmone darbo santykiais susijusius asmenis (samdomuosius darbuotojus), tiek nesamdomuosius darbuotojus, kurie yra arba asmenys, su įmone sudarę sutartis dėl darbo jėgos teikimo (savarankiškai dirbantys asmenys), arba asmenys, kuriuos teikia įmonės, daugiausia užsiimančios įdarbinimo veikla (NACE kodas N78). Dėl pavyzdžių, kas priklauso savai darbo jėgai, žr. 3 taikymo reikalavimą. Informacija, kurią reikalaujama atskleisti apie nesamdomuosius darbuotojus, neturi paveikti jų statuso pagal taikytiną darbo teisę.
5. Šis standartas netaikomas įmonės vertės grandinės pradinės ar galutinės grandies darbuotojams; šių kategorijų darbuotojams taikomas S2 ETAS „Vertės grandinės darbuotojai“ .
6. Šiuo standartu reikalaujama, kad įmonės aprašytų savą darbo jėgą, įskaitant pagrindines prie jos priskiriamų samdomųjų darbuotojų ir nesamdomųjų darbuotojų savybes. Šis aprašymas suteikia vartotojams galimybę suprasti įmonės savos darbo jėgos struktūrą ir padeda kontekste suprasti informaciją, pateiktą vykdant kitus atskleidimo reikalavimus.
7. Standarto tikslas taip pat yra suteikti galimybę vartotojams suprasti, kokiu mastu įmonė atitinka, be kita ko, šių tarptautinių ir Europos žmogaus teisių priemonių ir konvencijų reikalavimus ir jų laikosi: Tarptautinės žmogaus teisių chartijos, JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų ir EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms, Tarptautinės darbo organizacijos deklaracijos dėl pagrindinių principų ir teisių darbe ir pagrindinių TDO konvencijų, JT neįgaliųjų teisių konvencijos, Europos žmogaus teisių konvencijos, pataisytos Europos socialinės chartijos, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos, ES politikos prioritetų, nustatytų pagal Europos socialinių teisių ramstį, ir Sąjungos teisės aktų, įskaitant ES darbo teisės acquis.
Sąveika su kitais ETAS
8. Šis standartas turi būti skaitomas kartu su 1 ETAS „Bendrieji principai“ ir 2 ETAS „Bendrieji reikalavimai“ .
9. Šis standartas turi būti skaitomas kartu su S2 ETAS „Vertės grandinės darbuotojai“ , S3 ETAS „Paveikiamos bendruomenės“ ir S4 ETAS „Vartotojai ir galutiniai naudotojai“ .
10. ►C1 Pagal šį standartą teikiama informacija turi būti suderinta, nuosekli ir, kai svarbu, aiškiai susieta su teikiama informacija apie įmonės vertės grandinės darbuotojus pagal S2 ETAS, kad būtų užtikrinta veiksminga atskaitomybė. ◄
Atskleidimo reikalavimai
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“
11. Šio skirsnio reikalavimai turėtų būti skaitomi kartu su 2 ETAS atskleidimo reikalavimais dėl strategijos (SBM). Pagal juos atskleidžiama informacija turi būti pateikiama kartu su informacija, kurios reikalaujama pagal 2 ETAS, išskyrus 2 ETAS SBM-3 reikalavimą, pagal kurį atskleidžiamą informaciją įmonė turi galimybę pateikti kartu su temine atskleidžiama informacija.
Strategija
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-2 „Suinteresuotųjų subjektų interesai ir nuomonės“
12. Taikydama 2 ETAS SBM-2, įmonė turi atskleisti, kaip jos strategijoje ir verslo modelyje atsižvelgiama į prie savos darbo jėgos priskiriamų asmenų interesus, nuomones ir teises, įskaitant pagarbą jų žmogaus teisėms. Įmonės sava darbo jėga yra viena iš pagrindinių paveikiamų suinteresuotųjų subjektų grupių.
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-3 „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“
13. Taikydama 2 ETAS SBM-3 48 straipsnį, įmonė turi atskleisti:
ar ir kaip faktinis ir galimas poveikis savai darbo jėgai, nustatytas pagal 2 ETAS IRO-1 „Reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“: i) kyla dėl įmonės strategijos ir verslo modelių arba yra su jais susijęs ir ii) paveikia ir padeda pritaikyti įmonės strategiją ir verslo modelį, ir
jos reikšmingų rizikų ir galimybių, atsirandančių dėl poveikio savai darbo jėgai ir priklausomybės nuo jos, ir jos strategijos bei verslo modelio ryšį.
14. Vykdydama 48 straipsnio reikalavimus įmonė turi atskleisti, ar visi asmenys, priskiriami prie savos darbo jėgos, kuriems įmonė gali daryti reikšmingą poveikį, yra įtraukti į jos pagal 2 ETAS atskleidžiamos informacijos aprėptį. Šis reikšmingas poveikis turi apimti poveikį, susijusį su pačios įmonės operacijomis ir vertės grandine, be kita ko, per jos produktus ar paslaugas, taip pat per jos verslo santykius. Be to, įmonė turi pateikti šią informaciją:
trumpą samdomųjų darbuotojų ir nesamdomųjų darbuotojų, priskiriamų prie savos darbo jėgos, kuriems jos operacijos daro reikšmingą poveikį, rūšių aprašymą, ir nurodyti, ar jie yra samdomieji darbuotojai, savarankiškai dirbantys asmenys ar trečiųjų šalių įmonių, daugiausia užsiimančių įdarbinimo veikla, teikiami asmenys;
reikšmingo neigiamo poveikio atveju – ar jis yra: i) plačiai paplitęs arba sisteminis aplinkybėmis, kuriomis įmonė veikia (pavyzdžiui, vaikų darbas arba priverčiamasis ar privalomasis darbas konkrečiose ES nepriklausančiose šalyse ar regionuose), arba ii) yra susijęs su pavieniais incidentais (pavyzdžiui, pramonine avarija ar naftos išsiliejimu);
reikšmingo teigiamo poveikio atveju – trumpą veiklos, kurią vykdant daromas teigiamas poveikis, ir samdomųjų darbuotojų bei nesamdomųjų darbuotojų, priskiriamų prie savos darbo jėgos, kurie yra arba gali būti teigiamai paveikiami, rūšių aprašymą; įmonė taip pat gali atskleisti, ar teigiamas poveikis daromas konkrečiose šalyse ar regionuose,
bet kokias įmonės reikšmingas rizikas ir galimybes, atsirandančias dėl jos poveikio savai darbo jėgai ir priklausomybės nuo jos;
bet kokį reikšmingą poveikį savai darbo jėgai, kuris gali atsirasti dėl pertvarkos planų, kuriais siekiama sumažinti neigiamą poveikį aplinkai ir užtikrinti žalesnes ir neutralaus poveikio klimatui operacijas, įskaitant informaciją apie įmonės planų ir veiksmų, kuriais siekiama sumažinti išmetamą anglies dioksido kiekį pagal tarptautinius susitarimus, poveikį savai darbo jėgai. Poveikis, rizikos ir galimybės apima restruktūrizavimą ir darbo vietų praradimą, taip pat galimybes, atsirandančias dėl darbo vietų kūrimo ir darbuotojų perkvalifikavimo ar kvalifikacijos kėlimo;
informaciją apie operacijas, kurioms kyla didelė su priverčiamuoju darbu arba privalomuoju darbu susijusių incidentų rizika ( 87 ), atsižvelgiant į:
operacijos rūšį (pavyzdžiui, gamykla) arba
šalis ar geografines vietoves, kuriose vykdomos rizikingomis laikomos operacijos;
informaciją apie operacijas, kurioms kyla didelė su vaikų darbu susijusių incidentų rizika ( 88 ), atsižvelgiant į:
operacijos rūšį (pavyzdžiui, gamykla) arba
šalis ar geografines vietoves, kuriose vykdomos rizikingomis laikomos operacijos.
15. Aprašydama pagrindines asmenų, priskiriamų prie savos darbo jėgos, kurie yra arba galėtų būti neigiamai paveikiami, rūšis, remdamasi 2 ETAS IRO 1 nustatytu reikšmingumo vertinimu, įmonė turi atskleisti, ar ir kaip ji suprato, kad konkrečių savybių turintiems, konkrečiomis sąlygomis dirbantiems ar konkrečią veiklą vykdantiems asmenims gali kilti didesnė žalos rizika.
16. Įmonė turi atskleisti, kurios iš jos reikšmingų rizikų ir galimybių (jei jų yra), atsirandančių dėl poveikio prie savos darbo jėgos priskiriamiems asmenims ir priklausomybės nuo jų, yra susijusios su konkrečiomis asmenų grupėmis (pavyzdžiui, konkrečiomis amžiaus grupėmis arba konkrečioje gamykloje ar šalyje dirbančiais asmenimis), o ne su visa pačios įmonės darbo jėga (pavyzdžiui, bendras užmokesčio sumažinimas ar visiems prie savos darbo jėgos priskiriamiems asmenims siūlomi mokymai).
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas
S1-1 atskleidimo reikalavimas „Su sava darbo jėga susijusi politika“
17. Įmonė turi aprašyti savo politiką, kuria siekiama valdyti jos reikšmingą poveikį savai darbo jėgai, taip pat susijusias reikšmingas rizikas ir galimybes.
18. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kokiu mastu įmonė vykdo politiką, pagal kurią nustatomas, vertinamas, valdomas ir (arba) ištaisomas jos reikšmingas poveikis konkrečiai įmonės savai darbo jėgai, taip pat politiką, kuri apima su sava darbo jėga susijusį reikšmingą poveikį, rizikas ir galimybes.
19. Atskleidžiant pagal 17 straipsnį reikalaujamą informaciją turi būti pateikta informacija apie įmonės politiką, kuria siekiama valdyti jos reikšmingą poveikį, rizikas ir galimybes, susijusius su sava darbo jėga, pagal 2 ETAS MDR-P „Priimta reikšmingų tvarumo klausimų valdymo politika“ . Be to, įmonė turi nurodyti, ar tokia politika skirta prie savos darbo jėgos priskiriamoms konkrečioms grupėms, ar visai jos pačios darbo jėgai.
20. Įmonė turi aprašyti savo žmogaus teisių politikos įsipareigojimus ( 89 ), kurie yra svarbūs savai darbo jėgai, įskaitant procesus ir mechanizmus, skirtus stebėti, kaip laikomasi JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų, TDO deklaracijos dėl pagrindinių principų ir teisių darbe ir EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms ( 90 ). Atskleisdama informaciją daugiausia dėmesio ji turi skirti tiems klausimams, kurie yra reikšmingi toliau nurodytų dalykų atžvilgiu, taip pat savo bendrą požiūrį į:
pagarbą prie savos darbo jėgos priskiriamų asmenų žmogaus teisėms, įskaitant darbuotojų teises;
prie savos darbo jėgos priskiriamų asmenų įtraukimą ir
priemones, kuriomis ištaisomas poveikis žmogaus teisėms ir (arba) suteikiama galimybė jį ištaisyti.
21. Įmonė turi atskleisti, ar ir kaip jos politika savos darbo jėgos atžvilgiu yra suderinta su atitinkamomis tarptautiniu mastu pripažintomis priemonėmis, įskaitant JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus ( 91 ).
22. Įmonė turi nurodyti, ar jos politika, susijusia su sava darbo jėga, konkrečiai sprendžiami prekybos žmonėmis ( 92 ), priverčiamojo darbo ar privalomojo darbo ir vaikų darbo klausimai.
23. Įmonė turi nurodyti, ar ji turi nelaimingų atsitikimų darbe prevencijos politiką arba valdymo sistemą ( 93 ).
24. Įmonė turi atskleisti:
ar ji turi specialią politiką, kuria siekiama panaikinti diskriminaciją, įskaitant priekabiavimą, propaguoti lygias galimybes ir kitus įvairovės ir įtraukties didinimo būdus;
ar politika konkrečiai apima šiuos diskriminacijos pagrindus: rasinę ir etninę kilmę, odos spalvą, seksualinę orientaciją, lytinę tapatybę, negalią, amžių, religiją, politines pažiūras, tautybę ar socialinę kilmę ir kitas diskriminacijos formas, kurioms taikomi Sąjungos ir nacionalinės teisės aktai;
ar įmonė yra prisiėmusi konkrečius politikos įsipareigojimus, susijusius su savai darbo jėgai priskiriamų asmenų iš grupių, kurioms kyla ypač didelė pažeidžiamumo rizika, įtrauktimi ar pozityviais veiksmais jų atžvilgiu, ir, jei taip, kokie yra tie įsipareigojimai, ir
ar ir kaip šios politikos priemonės įgyvendinamos taikant konkrečias procedūras, kuriomis siekiama užtikrinti, kad būtų užkirstas kelias diskriminacijai, ji būtų sušvelninta ir ją nustačius būtų imamasi veiksmų, taip pat apskritai siekiama didinti įvairovę ir įtrauktį.
S1-2 atskleidimo reikalavimas „Savos darbo jėgos ir darbuotojų atstovų įtraukimo sprendžiant klausimus dėl poveikio procesai“
25. Įmonė turi atskleisti savo bendruosius prie savos darbo jėgos priskiriamų asmenų ir darbuotojų atstovų įtraukimo sprendžiant klausimus dėl faktinio ir galimo poveikio savai darbo jėgai procesus.
26. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kaip įmonė, vykdydama nuolatinį išsamaus patikrinimo procesą, įtraukia prie savos darbo jėgos priskiriamus asmenis ir darbuotojų atstovus sprendžiant klausimus dėl reikšmingo faktinio ir galimo teigiamo ir (arba) neigiamo poveikio, kuris juos paveikia arba, tikėtina, paveiks, taip pat ar ir kaip į savos darbo jėgos požiūrius atsižvelgiama įmonės sprendimų priėmimo procesuose.
27. Įmonė turi atskleisti, ar ir kaip ji atsižvelgia į savos darbo jėgos požiūrius priimdama sprendimus arba vykdydama veiklą, kuriais siekiama valdyti faktinį ir galimą poveikį savai darbo jėgai. Atskleidžiant šią informaciją, kai aktualu, turi būti turi būti paaiškinama:
ar įmonės sava darbo jėga ar darbuotojų atstovai įtraukiami tiesiogiai;
etapas (-ai), kuriuo (-iais) užtikrinamas įtraukimas, taip pat įtraukimo rūšis ir dažnumas;
kurią funkciją atliekantis ir aukščiausias pareigas einantis asmuo įmonėje turi su veikla susijusią atsakomybę užtikrinti tokį įtraukimą ir kad formuojant įmonės požiūrį būtų atsižvelgiama į jo rezultatus;
kai taikoma, pasaulinis pagrindų susitarimas arba kiti įmonės su darbuotojų atstovais sudaryti susitarimai, susiję su pagarba savos darbo jėgos žmogaus teisėms, įskaitant paaiškinimą, kaip susitarimu įmonei suteikiama galimybė susipažinti su savos darbo jėgos požiūriais, ir
kai taikoma, kaip įmonė vertina savos darbo jėgos įtraukimo veiksmingumą, įskaitant, kai aktualu, bet kokius sudarytus susitarimus ar gautus rezultatus.
28. Kai taikoma, įmonė turi atskleisti priemones, kurių ji imasi siekdama sužinoti asmenų, priskiriamų prie savos darbo jėgos, kurie gali būti ypač pažeidžiami poveikio ir (arba) marginalizuoti (pavyzdžiui, moterų, migrantų, neįgaliųjų), požiūrius.
29. Jeigu įmonė negali atskleisti pirmiau reikalaujamos informacijos, nes ji nėra nustačiusi bendro savos darbo jėgos įtraukimo proceso, ji turi atskleisti šį faktą. Ji gali atskleisti laikotarpį, per kurį ji siekia tokį procesą nustatyti.
S1-3 atskleidimo reikalavimas „Neigiamo poveikio ištaisymo procesai ir kanalai, kuriais sava darbo jėga gali išreikšti susirūpinimą“
30. Įmonė turi aprašyti procesus, kuriuos ji yra nustačiusi siekdama ištaisyti arba bendradarbiauti ištaisant neigiamą poveikį prie savos darbo jėgos priskiriamiems asmenims, su kuriuo įmonė yra susijusi, taip pat kanalus, kuriais sava darbo jėga gali pasinaudoti, kad praneštų apie susirūpinimą keliančius klausimus ir jie būtų išspręsti.
31. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas yra suteikti galimybę suprasti oficialias priemones, kuriomis naudodamasi įmonės sava darbo jėga gali tiesiogiai pranešti įmonei apie susirūpinimą keliančius klausimus ir apie poreikius ir (arba) kuriomis naudodamasi įmonė padeda užtikrinti tokių kanalų (pavyzdžiui, skundų teikimo mechanizmų) prieinamumą darbo vietoje, ir kaip šių asmenų atžvilgiu imamasi tolesnių veiksmų, susijusių su iškeltais klausimais ir šių kanalų veiksmingumu.
32. Įmonė turi aprašyti nustatytus procesus, kuriais siekiama spręsti skirsnio „Tikslas“ 2 straipsnyje apibrėžtus klausimus, atskleisdama šią informaciją:
savo bendrą požiūrį ir procesus, kuriais siekiama ištaisyti arba prisidėti ištaisant poveikį, kai įmonė sukėlė reikšmingą neigiamą poveikį prie savos darbo jėgos priskiriamiems asmenims arba prie jo prisidėjo, įskaitant tai, ar ir kaip įmonė įvertina, ar ištaisymas yra veiksmingas;
bet kokius konkrečius kanalus, kuriuos ji yra įdiegusi, kad sava darbo jėga galėtų tiesiogiai įmonei išreikšti susirūpinimą ar poreikius ir kad į juos būtų atsižvelgta, įskaitant tai, ar jie įdiegti pačios įmonės ir (arba) dalyvaujant trečiųjų šalių mechanizmuose;
ar įmonė turi su darbuotojų reikalais susijusį skundų teikimo ir (arba) skundų nagrinėjimo mechanizmą ( 94 ), taip pat
procesus, kuriais įmonė padeda užtikrinti tokių kanalų prieinamumą savos darbo jėgos darbo vietoje, ir
kaip ji stebi iškeltus ir sprendžiamus klausimus ir kaip užtikrina kanalų veiksmingumą, be kita ko, įtraukdama suinteresuotuosius subjektus, kurie yra numatyti naudotojai.
33. Įmonė turi atskleisti, ar ir kaip ji įvertina, kad prie savos darbo jėgos priskiriami asmenys žino apie šias struktūras ar procesus, kaip būdą išreikšti susirūpinimą ar poreikius ir užtikrinti, kad į juos būtų atsižvelgta, ir jais pasitiki. Be to, įmonė turi atskleisti, ar ji yra nustačiusi asmenų, kurie jais naudojasi, įskaitant darbuotojų atstovus, apsaugos nuo atsakomųjų veiksmų politiką. Jei tokia informacija buvo atskleista pagal ETAS G1-1 atskleidimo reikalavimą, įmonė gali pateikti nuorodą į tą informaciją.
34. Jeigu įmonė negali atskleisti pirmiau reikalaujamos informacijos, nes nėra sukūrusi pranešimo apie susirūpinimą keliančius klausimus kanalo ir (arba) nepadeda užtikrinti tokio kanalo prieinamumo savos darbo jėgos darbo vietoje, ji turi atskleisti šį faktą. Ji gali atskleisti laikotarpį, per kurį ji siekia tokį kanalą nustatyti.
S1-4 atskleidimo reikalavimas „Veiksmai, kurių imamasi dėl reikšmingo poveikio savai darbo jėgai, su sava darbo jėga susijusių reikšmingų rizikų valdymo ir pasinaudojimo reikšmingomis galimybėmis metodai ir tų veiksmų veiksmingumas“
35. Įmonė turi atskleisti, kokių veiksmų ji imasi siekdama reaguoti į reikšmingą neigiamą ir teigiamą poveikį ir valdyti su sava darbo jėga susijusias reikšmingas rizikas bei pasinaudoti su ja susijusiomis reikšmingomis galimybėmis, ir tų veiksmų veiksmingumą.
36. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas dvejopas. Pirma, siekiama suteikti galimybę suprasti visus veiksmus ir iniciatyvas, kuriais įmonė siekia:
užkirsti kelią neigiamam reikšmingam poveikiui savai darbo jėgai, jį sušvelninti ir ištaisyti ir (arba)
užtikrinti teigiamą reikšmingą poveikį savai darbo jėgai.
Antra, siekiama suteikti galimybę suprasti būdus, kuriais įmonė mažina su sava darbo jėga susijusias reikšmingas rizikas ir siekia pasinaudoti reikšmingomis galimybėmis.
37. Įmonė turi pateikti apibendrintą veiksmų planų ir išteklių, skirtų reikšmingam poveikiui, rizikoms ir galimybėms, susijusiems su sava darbo jėga, valdyti, aprašymą pagal 2 ETAS MDR-A „Su reikšmingais tvarumo klausimais susiję veiksmai ir ištekliai“ .
38. Kiek tai susiję su reikšmingu poveikiu, susijusiu su sava darbo jėga, įmonė turi aprašyti:
veiksmus, kurių buvo imtasi, planuojama imtis arba imamasi siekiant užkirsti kelią reikšmingam neigiamam poveikiui savai darbo jėgai ar jį sušvelninti;
ar ir kaip ji ėmėsi veiksmų, kad ištaisytų arba suteiktų galimybę ištaisyti faktinį reikšmingą poveikį;
bet kokius papildomus veiksmus ar iniciatyvas, kuriuos ji yra nustačiusi ir kurių pagrindinis tikslas – daryti teigiamą poveikį savai darbo jėgai, ir
kaip ji stebi ir vertina šių veiksmų ir iniciatyvų veiksmingumą užtikrinant, kad rezultatai savai darbo jėgai būtų pasiekti.
39. Taikydama 36 straipsnį, įmonė turi aprašyti procesus, kuriais ji nustato, kokių veiksmų reikia ir tinkama imtis reaguojant į konkretų faktinį ar galimą neigiamą poveikį savai darbo jėgai.
40. Kiek tai susiję su reikšmingomis rizikomis ir galimybėmis, įmonė turi aprašyti:
kokių veiksmų planuojama imtis arba imamasi šiuo metu siekiant sumažinti reikšmingą riziką įmonei, kylančią dėl jos poveikio savai darbo jėgai ir priklausomybės nuo jos, ir kaip ji stebi veiksmingumą praktikoje, ir
kokių veiksmų planuojama imtis arba imamasi, kad įmonė galėtų pasinaudoti reikšmingomis galimybėmis, susijusiomis su sava darbo jėga.
41. Įmonė turi atskleisti, ar ir kaip ji užtikrina, kad jos praktika nekeltų ar neprisidėtų prie reikšmingo neigiamo poveikio savai darbo jėgai, įskaitant, kai aktualu, jos praktiką, susijusią su viešaisiais pirkimais, pardavimais ir duomenų naudojimu. Be kita ko, gali būti atskleidžiama, kokio požiūrio laikomasi, kai kyla įtampa tarp reikšmingo neigiamo poveikio prevencijos ir mažinimo ir kito verslo spaudimo.
42. Atskleisdama informaciją, kurios reikalaujama pagal 40 straipsnį, įmonė turi atsižvelgti į 2 ETAS MDR-T „Politikos ir veiksmų veiksmingumo stebėjimas pagal uždavinius“ , jeigu veiksmo veiksmingumą ji vertina pagal nustatytą uždavinį.
43. Įmonė turi atskleisti, kokie ištekliai skiriami jos reikšmingam poveikiui valdyti, ir pateikti informaciją, kuri leistų vartotojams suprasti, kaip valdomas reikšmingas poveikis.
Rodikliai ir uždaviniai
S1-5 atskleidimo reikalavimas „Uždaviniai, susiję su reikšmingo neigiamo poveikio valdymu, teigiamo poveikio didinimu ir reikšmingų rizikų ir galimybių valdymu“
44. Įmonė turi atskleisti per tam tikrą laiką įgyvendinamus ir į rezultatus orientuotus uždavinius, kuriuos ji gali būti nustačiusi ir kurie yra susiję su:
neigiamo poveikio savai darbo jėgai mažinimu ir (arba)
teigiamo poveikio savai darbo jėgai didinimu, ir (arba)
su sava darbo jėga susijusių reikšmingų rizikų ir galimybių valdymu.
45. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kokiu mastu įmonė naudoja į rezultatus orientuotus uždavinius, siekdama skatinti ir vertinti savo pažangą mažinant reikšmingą neigiamą poveikį ir (arba) didinant teigiamą poveikį savai darbo jėgai ir (arba) valdant reikšmingas rizikas ir galimybes, susijusias su sava darbo jėga.
46. Apibendrintas įmonės reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių, susijusių su sava darbo jėga, valdymo uždavinių aprašymas turi apimti informacijos reikalavimus, apibrėžtus 2 ETAS MDR-T.
47. Įmonė turi atskleisti uždavinių nustatymo procesą, įskaitant tai, ar ir kaip įmonė tiesiogiai įtraukė savą darbo jėgą ar darbuotojų atstovus į šiuos procesus:
visų tokių uždavinių nustatymą;
įmonės veiklos rezultatų stebėjimą pagal juos ir
bet kokios įgytos patirties ar patobulinimų, atsižvelgiant į įmonės veiklos rezultatus, nustatymą.
S1-6 atskleidimo reikalavimas „Įmonės samdomųjų darbuotojų savybės“
48. Įmonė turi aprašyti pagrindines samdomųjų darbuotojų, priskiriamų prie savos darbo jėgos, savybes.
49. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas yra suteikti įžvalgų apie įmonės požiūrį į įdarbinimą, įskaitant jos įdarbinimo praktikos poveikio mastą ir pobūdį, suteikti kontekstinės informacijos, kuri padėtų suprasti kitą atskleidžiamą informaciją, ir suteikti pagrindą apskaičiuoti kiekybinius rodiklius, kurie turi būti atskleidžiami pagal kitus šio standarto atskleidimo reikalavimus.
50. Be informacijos, kurios reikalaujama 2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ 40 straipsnio a punkto iii papunkčiu, įmonė turi atskleisti:
bendrą samdomųjų darbuotojų skaičių ir suskirstymą pagal lytį ir pagal šalį tose šalyje, kuriose įmonė turi 50 ar daugiau samdomųjų darbuotojų, sudarančių bent 10 % jos bendro samdomųjų darbuotojų skaičiaus;
bendrą darbuotojų skaičių arba etato ekvivalentų skaičių:
nuolatinių samdomųjų darbuotojų, taip pat pagal lytį suskirstytus duomenis;
laikinųjų samdomųjų darbuotojų, taip pat pagal lytį suskirstytus duomenis, ir
negarantuotą darbo valandų skaičių dirbančių darbuotojų, taip pat pagal lytį suskirstytus duomenis;
bendrą samdomųjų darbuotojų, kurie per ataskaitinį laikotarpį paliko įmonę, ir samdomųjų darbuotojų kaitos rodiklį per ataskaitinį laikotarpį;
renkant duomenis naudotų metodikų ir prielaidų aprašymą, įskaitant tai, ar duomenys pateikiami:
pagal darbuotojų skaičių ar etato ekvivalentus (įskaitant paaiškinimą, kaip apibrėžiamas etato ekvivalentas) ir
ataskaitinio laikotarpio pabaigoje kaip viso ataskaitinio laikotarpio vidurkis, ar taikant kitą metodiką;
kai taikoma, kontekstinę informaciją, būtiną duomenims suprasti (pavyzdžiui, samdomųjų darbuotojų skaičiaus svyravimams per ataskaitinį laikotarpį suprasti), ir
pagal a punktą pateiktos informacijos kryžminę nuorodą į reprezentatyviausią skaičių finansinėse ataskaitose.
51. Teikdama 50 straipsnio b punkte nurodytą informaciją įmonė gali papildomai atskleisti pagal regioną suskirstytus duomenis.
52. Įmonė gali pagal darbuotojų skaičių arba etato ekvivalentų skaičių atskleisti informaciją apie:
visą darbo laiką dirbančius samdomuosius darbuotojus, taip pat pagal lytį ir pagal regioną suskirstytus duomenis, ir
ne visą darbo laiką dirbančius samdomuosius darbuotojus, taip pat pagal lytį ir pagal regioną suskirstytus duomenis.
S1-7 atskleidimo reikalavimas „Nesamdomųjų darbuotojų, priskiriamų prie įmonės savos darbo jėgos, savybės“
53. Įmonė turi aprašyti pagrindines nesamdomųjų darbuotojų, priskiriamų prie savos darbo jėgos, savybes.
54. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas yra suteikti įžvalgų apie įmonės požiūrį į įdarbinimą, įskaitant jos įdarbinimo praktikos poveikio mastą ir pobūdį, suteikti kontekstinės informacijos, kuri padėtų suprasti kitą atskleidžiamą informaciją, ir suteikti pagrindą apskaičiuoti kiekybinius rodiklius, kurie turi būti atskleidžiami pagal kitus šio standarto atskleidimo reikalavimus. Tai taip pat leidžia suprasti, kiek įmonė kliaujasi prie savos darbo jėgos priskiriamais nesamdomaisiais darbuotojais.
55. Informacija, kurią reikalaujama atskleisti pagal 53 straipsnį, turi apimti:
bendrą prie įmonės savos darbo jėgos priskiriamų nesamdomųjų darbuotojų, t. y. asmenų, su įmone sudariusių sutartis dėl darbo jėgos teikimo („savarankiškai dirbančių asmenų“), arba asmenų, kuriuos teikia įmonės, daugiausia užsiimančios įdarbinimo veikla (NACE kodas N78), skaičių;
renkant duomenis naudotų metodikų ir prielaidų paaiškinimą, įskaitant tai, ar nesamdomųjų darbuotojų skaičius pateikiamas:
pagal darbuotojų skaičių ar etato ekvivalentus (įskaitant paaiškinimą, kaip apibrėžiamas etato ekvivalentas) ir
ataskaitinio laikotarpio pabaigoje kaip viso ataskaitinio laikotarpio vidurkis, ar taikant kitą metodiką;
kai taikoma, kontekstinę informaciją, būtiną duomenims suprasti (pavyzdžiui, dideliems nesamdomųjų darbuotojų, priskiriamų prie įmonės savos darbo jėgos, skaičiaus svyravimams per ataskaitinį laikotarpį ir tarp einamojo ir ankstesnio ataskaitinio laikotarpio suprasti).
56. Teikdama informaciją, nurodytą 55 straipsnio a punkte, įmonė gali atskleisti informaciją apie dažniausiai pasitaikančias nesamdomųjų darbuotojų rūšis (pavyzdžiui, savarankiškai dirbantys asmenys, įmonių, daugiausia užsiimančių įdarbinimo veikla, teikiami asmenys ir kitos įmonei svarbios rūšys), jų santykį su įmone ir jų atliekamo darbo rūšį.
57. Kai duomenų nėra, įmonė turi nustatyti skaičiaus įvertį ir nurodyti, kad tai padarė. Kai įmonė nustato įverčius, ji turi aprašyti šio įverčio parengimo pagrindą.
S1-8 atskleidimo reikalavimas „Kolektyvinių sutarčių aprėptis ir socialinis dialogas“
58. ►C1 Įmonė turi atskleisti informaciją apie tai, kokiu mastu jos samdomųjų darbuotojų darbo sąlygas ir įdarbinimo sąlygas lemia arba paveikia kolektyvinės sutartys ir kokiu mastu jos samdomieji darbuotojai yra atstovaujami socialinio dialogo procesuose Europos ekonominėje erdvėje (EEE). ◄
59. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kokiu mastu kolektyvinės sutartys taikomos įmonės saviems samdomiesiems darbuotojams ir kokiu mastu jie įtraukiami į socialinį dialogą.
60. Įmonė turi atskleisti:
visų savo samdomųjų darbuotojų, kuriems taikomos kolektyvinės sutartys, procentinę dalį;
Europos ekonominėje erdvėje – ar ji turi vieną turi vieną ar daugiau kolektyvinių sutarčių, ir, jei taip, bendrą samdomųjų darbuotojų, kuriems tokia sutartis (-ys) taikoma (-os), procentinę dalį kiekvienoje šalyje, kurioje įmonė turi daug darbuotojų, t. y. bent 50 samdomųjų darbuotojų pagal darbuotojų skaičių, sudarančių bent 10 % jos bendro samdomųjų darbuotojų skaičiaus, ir
ne Europos ekonominėje erdvėje – savų samdomųjų darbuotojų, kuriems taikomos kolektyvinės sutartys, procentinę dalį pagal regioną.
61. Apie samdomuosius darbuotojus, kuriems kolektyvinės sutartys netaikomos, įmonė gali atskleisti, ar jų darbo sąlygas ir įdarbinimo sąlygas ji nustato remdamasi kolektyvinėmis sutartimis, kurios taikomos jos kitiems samdomiesiems darbuotojams, ar remdamasi kitų įmonių kolektyvinėmis sutartimis.
62. Įmonė gali atskleisti, kokiu mastu prie savos darbo jėgos priskiriamų nesamdomųjų darbuotojų darbo sąlygas ir įdarbinimo sąlygas lemia arba paveikia kolektyvinės sutartys, įskaitant aprėpties dalies įvertį.
63. Įmonė turi atskleisti šią su socialiniu dialogu susijusią informaciją apie įvairovę:
bendrą samdomųjų darbuotojų, kurie turi darbuotojų atstovus, procentinę dalį, nurodomą šalies lygmeniu kiekvienoje EEE šalyje, kurioje įmonė turi daug darbuotojų, ir
bet kokių susitarimų su savo samdomaisiais darbuotojais dėl jų atstovavimo Europos darbo taryboje, Europos bendrovės (SE) darbo taryboje ar Europos kooperatinės bendrovės (SCE) darbo taryboje.
S1-9 atskleidimo reikalavimas „Įvairovės rodikliai“
64. Įmonė turi atskleisti savo samdomųjų darbuotojų pasiskirstymo pagal lytį aukščiausiosios vadovybės lygmeniu ir pasiskirstymo pagal amžių duomenis.
65. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti samdomųjų darbuotojų lyčių pusiausvyrą aukščiausiosios vadovybės lygmeniu ir pasiskirstymą pagal amžių.
66. Įmonė turi atskleisti:
savo samdomųjų darbuotojų pasiskirstymą pagal lytį aukščiausiosios vadovybės lygmeniu skaičiais ir procentais ir
samdomųjų darbuotojų pasiskirstymą pagal amžiaus grupes: jaunesni nei 30 metų; 30–50 metų; vyresni nei 50 metų.
S1-10 atskleidimo reikalavimas „Deramas darbo užmokestis“
67. Įmonė turi atskleisti, ar jos samdomiesiems darbuotojams mokamas deramas darbo užmokestis, o jeigu deramas darbo užmokestis mokamas ne visiems – šalis ir atitinkamų samdomųjų darbuotojų procentinę dalį.
68. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, ar visiems įmonės samdomiesiems darbuotojams mokamas deramas darbo užmokestis, atitinkantis taikytinus lyginamuosius indeksus.
69. Įmonė turi atskleisti, ar visiems jos samdomiesiems darbuotojams mokamas deramas darbo užmokestis, atitinkantis taikytinus lyginamuosius indeksus. Jeigu taip, pakaks tai nurodyti, kad šis atskleidimo reikalavimas būtų įvykdytas, ir daugiau informacijos pateikti nereikia.
70. Jeigu ne visiems įmonės samdomiesiems darbuotojams mokamas deramas darbo užmokestis, atitinkantis taikytinus lyginamuosius indeksus, įmonė turi atskleisti šalis, kuriose samdomųjų darbuotojų uždarbis yra mažesnis nei taikytinas deramo darbo užmokesčio lyginamasis indeksas, ir darbuotojų, kurių uždarbis yra mažesnis nei taikytinas deramo darbo užmokesčio lyginamasis indeksas, procentinę dalį kiekvienoje iš tų šalių.
71. Įmonė taip pat gali atskleisti informaciją, nurodytą pagal šį atskleidimo reikalavimą, apie prie savos darbo jėgos priskiriamus nesamdomuosius darbuotojus.
S1-11 atskleidimo reikalavimas „Socialinė apsauga“
72. Įmonė turi atskleisti, ar jos samdomiesiems darbuotojams taikoma socialinė apsauga nuo pajamų praradimo dėl esminių gyvenimo įvykių, ir, jei ne, nurodyti šalis, kuriose tokia apsauga netaikoma.
73. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas yra suteikti galimybę suprasti, ar įmonės samdomiesiems darbuotojams taikoma socialinė apsauga nuo pajamų praradimo dėl esminių gyvenimo įvykių, ir, jei ne, nurodyti šalis, kuriose tokia apsauga netaikoma.
74. Įmonė turi atskleisti, ar pagal viešąsias programas arba pasinaudojant įmonės siūlomomis išmokomis visiems samdomiesiems darbuotojams taikoma socialinė apsauga nuo pajamų praradimo dėl bet kurio iš šių esminių gyvenimo įvykių:
ligos;
nedarbo, prasidedančio tada, kai savas darbuotojas dirba įmonei;
nelaimingo atsitikimo darbe ir įgytos negalios;
vaiko priežiūros atostogų ir
išėjimo į pensiją.
Jeigu taip, pakanka tai nurodyti, kad šis atskleidimo reikalavimas būtų įvykdytas, ir daugiau informacijos pateikti nereikia.
75. Jeigu socialinė apsauga pagal 72 straipsnį taikoma ne visiems samdomiesiems darbuotojams, įmonė turi papildomai atskleisti šalis, kuriose darbuotojai neturi socialinės apsaugos nuo vienos ar kelių rūšių įvykių, išvardytų 72 straipsnyje, ir samdomųjų darbuotojų, kurie neturi socialinės apsaugos nuo kiekvieno taikytino esminio gyvenimo įvykio, rūšis kiekvienoje iš tų šalių.
76. Įmonė taip pat gali atskleisti informaciją, nurodytą pagal šį atskleidimo reikalavimą, apie prie savos darbo jėgos priskiriamus nesamdomuosius darbuotojus.
S1-12 atskleidimo reikalavimas „Neįgalieji“
77. Įmonė turi atskleisti negalią turinčių savų samdomųjų darbuotojų procentinę dalį.
78. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kokiu mastu neįgalieji įtraukiami į įmonės samdomųjų darbuotojų tarpą.
79. Įmonė turi atskleisti neįgalių samdomųjų darbuotojų procentinę dalį, laikydamasi teisinių duomenų rinkimo apribojimų.
80. Įmonė gali atskleisti neįgalių samdomųjų darbuotojų procentinę dalį suskirstydama juos pagal lytį.
S1-13 atskleidimo reikalavimas „Mokymo ir įgūdžių ugdymo rodikliai“
81. Įmonė turi atskleisti, kokiu mastu jos samdomiesiems darbuotojams teikiamos mokymo ir įgūdžių ugdymo paslaugos.
82. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti su mokymu ir įgūdžių ugdymu susijusius veiksmus, kurie buvo siūlomi samdomiesiems darbuotojams siekiant nuolatinio profesinio tobulėjimo, kad būtų galima pagerinti samdomųjų darbuotojų įgūdžius ir sudaryti palankesnes sąlygas nepertraukiamai dirbti.
83. Informacija, kurią reikalaujama atskleisti pagal 81 straipsnį, turi apimti:
samdomųjų darbuotojų, kurie dalyvavo reguliariose veiklos rezultatų ir karjeros raidos peržiūrose, procentinę dalį; tokia informacija turi būti suskirstoma pagal lytį;
vidutinį mokymo valandų skaičių kiekvienam samdomajam darbuotojui ir pagal lytį.
84. Įmonė gali atskleisti pagal samdomųjų darbuotojų kategorijas suskirstytą informaciją apie darbuotojų, kurie dalyvavo reguliariose veiklos rezultatų ir karjeros raidos peržiūrose, procentinę dalį ir vidutinį kiekvieno samdomojo darbuotojo mokymo valandų skaičių.
85. Įmonė taip pat gali atskleisti informaciją, nurodytą pagal šį atskleidimo reikalavimą, apie prie savos darbo jėgos priskiriamus nesamdomuosius darbuotojus.
S1-14 atskleidimo reikalavimas „Sveikatos ir saugos rodikliai“
86. Įmonė turi atskleisti informaciją apie tai, kokiu mastu saviems darbuotojams taikoma jos sveikatos ir saugos vadybos sistema, ir incidentų, susijusių su savų darbuotojų su darbu susijusiais sužalojimais, sveikatos sutrikimais ir mirtimis, skaičių. Be to, ji turi atskleisti kitų darbuotojų, dirbančių įmonės veiklos vietose, mirčių dėl su darbu susijusių sužalojimų ir su darbu susijusių sveikatos sutrikimų skaičių.
87. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti sveikatos ir saugos vadybos sistemos, nustatytos siekiant užkirsti kelią su darbu susijusiems sužalojimams, aprėptį, kokybę ir veiklos rezultatus.
88. Pagal 86 straipsnį reikalaujama atskleisti informacija turi apimti toliau nurodytą informaciją, kai taikoma, suskirstytą pagal samdomuosius darbuotojus ir nesamdomuosius darbuotojus, priskiriamus prie įmonės savos darbo jėgos:
prie savos darbo jėgos priskiriamų asmenų, kuriems taikoma teisiniais reikalavimais ir (arba) pripažintais standartais ar gairėmis pagrįsta įmonės sveikatos ir saugos vadybos sistema, procentinę dalį;
mirčių ( 95 )dėl su darbu susijusių sužalojimų ir su darbu susijusių sveikatos sutrikimų skaičių;
registruotinų su darbu susijusių nelaimingų atsitikimų skaičių ir lygį;
įmonės samdomųjų darbuotojų registruotinų su darbu susijusių sveikatos sutrikimų skaičių, laikantis teisinių duomenų rinkimo apribojimų, ir
įmonės samdomųjų darbuotojų darbo dienų, prarastų dėl su darbu susijusių sužalojimų ir mirčių dėl nelaimingų atsitikimų darbe, su darbu susijusių sveikatos sutrikimų ir mirčių dėl sveikatos sutrikimų, skaičių ( 96 ).
Informacija, nurodyta b punkte, taip pat turi būti atskleidžiama apie kitus įmonės veiklos vietose dirbančius darbuotojus, kaip antai vertės grandinės darbuotojus, jeigu jie dirba įmonės veiklos vietose.
89. Įmonė taip pat gali atskleisti 88 straipsnio d ir e punktuose nurodytą informaciją apie nesamdomuosius darbuotojus.
90. Be to, įmonė gali įtraukti šią papildomą informaciją apie sveikatos ir saugos sistemos aprėptį: savų darbuotojų, kuriems taikoma sveikatos ir saugos vadybos sistema, pagrįsta teisiniais reikalavimais ir (arba) pripažintais standartais ar gairėmis ir kurios atžvilgiu atliktas vidaus auditas ir (arba) kurios auditą atliko ar kurią sertifikavo išorės šalis, procentinę dalį.
S1-15 atskleidimo reikalavimas „Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros rodikliai“
91. Įmonė turi atskleisti, kokiu mastu samdomieji darbuotojai turi teisę naudotis ir naudojasi atostogomis dėl šeiminių priežasčių.
92. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas yra suteikti galimybę suprasti samdomųjų darbuotojų teises išeiti atostogų dėl šeiminių priežasčių tokiu būdu, kad būtų užtikrinta lyčių lygybė, ir faktinę praktiką šioje srityje, nes tai yra vienas iš profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros aspektų.
93. Informacija, kurią reikalaujama atskleisti pagal 91 straipsnį, turi apimti:
samdomųjų darbuotojų, turinčių teisę išeiti atostogų dėl šeiminių priežasčių, procentinę dalį ir
tokią teisę turinčių samdomųjų darbuotojų, kurie išėjo atostogų dėl šeiminių priežasčių, procentinę dalį ir suskirstymą pagal lytį.
94. Jeigu vadovaujantis socialine politika ir (arba) kolektyvinėmis sutartimis teisę į atostogas dėl šeiminių priežasčių turi visi įmonės samdomieji darbuotojai, užtenka tai atskleisti, kad 93a straipsnio atskleidimo reikalavimas būtų įvykdytas.
S1-16 atskleidimo reikalavimas „Atlygio rodikliai (užmokesčio skirtumas ir bendras atlygis)“
95. Įmonė turi atskleisti savo samdomųjų darbuotojų moterų ir vyrų užmokesčio procentinį skirtumą, taip pat didžiausią darbo užmokestį gaunančio asmens atlygio ir vidutinio savo samdomųjų darbuotojų atlygio santykį.
96. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas dvejopas: suteikti galimybę suprasti bet kokio įmonės samdomųjų darbuotojų moterų ir vyrų užmokesčio skirtumo mastą; suteikti įžvalgų apie atlygio nelygybės lygį įmonėje ir apie tai, ar yra didelių užmokesčio skirtumų.
97. Informacija, kurią reikalaujama atskleisti pagal 95 straipsnį, turi apimti:
vyrų ir moterų užmokesčio skirtumą, kuris apibrėžiamas kaip samdomosioms darbuotojoms moterims ir samdomiesiems darbuotojams vyrams mokamo vidutinio užmokesčio dydžio skirtumas, išreikštas vidutinio samdomųjų darbuotojų vyrų užmokesčio dydžio procentine dalimi ( 97 );
bendro metinio atlygio didžiausią darbo užmokestį gaunančiam asmeniui ir vidutinio bendro metinio atlygio visiems samdomiesiems darbuotojams (išskyrus didžiausią darbo užmokestį gaunantį asmenį) santykį ( 98 ) taip pat
kai taikoma, bet kokią kontekstinę informaciją, būtiną siekiant suprasti duomenis ir tai, kaip duomenys buvo surinkti, taip pat kitus pagrindinių duomenų pokyčius, į kuriuos reikia atsižvelgti.
98. Įmonė gali atskleisti 97 straipsnio a punkte apibrėžtą vyrų ir moterų užmokesčio skirtumą, suskirstytą pagal samdomųjų darbuotojų kategoriją ir (arba) pagal šalį ir (arba) segmentą. Įmonė taip pat gali atskleisti samdomųjų darbuotojų vyrų ir moterų užmokesčio skirtumą pagal samdomųjų darbuotojų kategorijas, suskirstytą pagal pagrindinį bazinį atlyginimą ir papildomus arba kintamuosius komponentus.
99. Taikydama 97 straipsnio b punktą, įmonė gali nurodyti šį skaičių, pakoreguotą dėl perkamosios galios skirtumų tarp šalių; tokiu atveju ji turi pateikti informaciją apie apskaičiavimo metodiką.
S1-17 atskleidimo reikalavimas „Incidentai, skundai ir stiprus poveikis žmogaus teisėms“
100. ►C1 Įmonė turi atskleisti savos darbo jėgos su darbu susijusių incidentų ir (arba) skundų ir stipraus poveikio žmogaus teisėms atvejų skaičių, taip pat bet kokias susijusias baudas, sankcijas ar kompensacijas per ataskaitinį laikotarpį. ◄
101. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kokiu mastu su darbu susiję incidentai ir stipraus poveikio žmogaus teisėms atvejai paveikia savą darbo jėgą.
102. Informacija, kurią reikalaujama atskleisti pagal 100 straipsnį, atsižvelgiant į atitinkamas privatumo taisykles, turi apimti informaciją apie su darbu susijusius diskriminacijos dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, pilietybės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus, seksualinės orientacijos ar kitų atitinkamų formų diskriminacijos incidentus, susijusius su visose operacijose dalyvaujančiais vidaus ir (arba) išorės suinteresuotaisiais subjektais per ataskaitinį laikotarpį. Čia įtraukiami priekabiavimo, kaip specifinės formos diskriminacijos, incidentai.
103. Įmonė turi atskleisti:
bendrą diskriminacijos, įskaitant priekabiavimą, incidentų, apie kuriuos pranešta per ataskaitinį laikotarpį, skaičių ( 99 );
skundų, pateiktų naudojantis kanalais, kuriais prie savos darbo jėgos priskiriami asmenys gali išreikšti su šio standarto 2 straipsnyje apibrėžtais klausimais, išskyrus tuos, kurie jau nurodyti a punkte, susijusį susirūpinimą (įskaitant skundų teikimo mechanizmus), ir, kai taikoma, EBPO daugiašalių įmonių nacionaliniams kontaktiniams punktams pateiktų skundų skaičių;
bendrą baudų, nuobaudų ir kompensacijos už žalą dėl pirmiau atskleistų incidentų ir skundų sumą ir tokių atskleistų pinigų sumų sutikrinimą su svarbiausia finansinėse ataskaitose pateikta suma, ir
kai taikoma, bet kokią kontekstinę informaciją, būtiną siekiant suprasti duomenis ir tai, kaip duomenys buvo surinkti.
104. Įmonė turi atskleisti toliau nurodytą informaciją apie nustatytus didelius incidentus žmogaus teisių srityje (pvz., priverčiamojo darbo, prekybos žmonėmis ar vaikų darbo atvejus):
didelių incidentų žmogaus teisių srityje, susijusių su įmonės darbo jėga, skaičių per ataskaitinį laikotarpį, įskaitant tai, kiek iš jų yra JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų, TDO deklaracijos dėl pagrindinių principų ir teisių darbe ir EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms nesilaikymo atvejai. Jeigu tokių incidentų nebuvo, įmonė turi tai nurodyti ( 100 ), taip pat
bendrą baudų, nuobaudų ir kompensacijos už žalą dėl a punkte aprašytų incidentų sumą ir atskleistų pinigų sumų sutikrinimą su svarbiausia suma finansinėse ataskaitose.
A priedėlis.
Taikymo reikalavimai
Šis priedėlis yra neatskiriama S1 ETAS „Sava darbo jėga“ dalis. Jis padeda taikyti atskleidimo reikalavimus, išdėstytus šiame standarte, ir turi tokią pačią galią kaip kitos šio standarto dalys.
Tikslas
TR 1. Be 2 straipsnyje išvardytų klausimų, įmonė taip pat gali apsvarstyti galimybę atskleisti informaciją apie kitus klausimus, susijusius su reikšmingu poveikiu trumpesniu laikotarpiu, pavyzdžiui, iniciatyvas, susijusias su savos darbo jėgos sveikata ir sauga pandemijos metu.
TR 2. 2 straipsnyje pateikta socialinių klausimų apžvalga nereiškia, kad vykdant kiekvieną šiame standarte nustatytą atskleidimo reikalavimą turėtų būti nurodyti visi šie klausimai. Tai veikiau sąrašas klausimų, sudarytas remiantis Direktyvoje 2013/34/ES nustatytais tvarumo atskaitomybės reikalavimais, kuriuos įmonė turi apsvarstyti atlikdama 2 ETAS nurodytą reikšmingumo vertinimą, susijusį su sava darbo jėga, ir atitinkamai nurodyti reikšmingą poveikį, rizikas ir galimybes, patenkančius į šio standarto taikymo sritį.
TR 3. Asmenų, kurie patenka į termino „sava darbo jėga“ taikymo sritį, pavyzdžiai yra:
prie įmonės savos darbo jėgos priskiriamų rangovų (savarankiškai dirbančių asmenų) pavyzdžiai yra, be kita ko:
rangovai, įmonės pasamdyti atlikti darbą, kurį kitu atveju atliktų samdomasis darbuotojas;
rangovai, įmonės pasamdyti atlikti darbą viešojoje erdvėje (pvz., kelyje, gatvėje);
rangovai, įmonės pasamdyti atlikti darbą ir (arba) suteikti paslaugą tiesiogiai įmonės kliento darbo vietoje.
Asmenų, kuriuos įdarbino trečioji šalis, užsiimanti „įdarbinimo veikla“, pavyzdžiai apima asmenis, atliekančius tokį pat darbą, kokį atlieka samdomieji darbuotojai, kaip antai:
asmenis, pavaduojančius samdomuosius darbuotojus, kurie laikinai nedirba (dėl ligos, atostogų, vaiko priežiūros atostogų, kt.);
asmenis, atliekančius ne nuolatinių samdomųjų darbuotojų, o papildomą darbą;
asmenis, kurie laikinai siunčiami dirbti įmonėje iš kitos ES valstybės narės (toliau – komandiruoti darbuotojai).
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“
Strategija
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-2 „Suinteresuotųjų subjektų interesai ir nuomonės“
TR 4. Pagal 2 ETAS SBM-2 reikalaujama, kad įmonė suteiktų galimybę suprasti, ar ir kaip ji atsižvelgia į vaidmenį, kurį jos strategija ir verslo modelis gali atlikti kuriant, didinant arba švelninant didelį reikšmingą poveikį savai darbo jėgai, taip pat ar ir kaip verslo modelis ir strategija yra pritaikyti reaguoti į tokį reikšmingą poveikį.
TR 5. Nors įmonės sava darbo jėga į įmonės strategijos ar verslo modelio lygmens procesus gali būti neįtraukiama, į jos nuomones įmonė gali atsižvelgti vertindama savo strategiją ir verslo modelį. Kad įvykdytų šį atskleidimo reikalavimą, kai taikoma, įmonė turi atsižvelgti į darbuotojų atstovų nuomones.
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-3 „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“
TR 6. Įmonės strategija arba verslo modelis poveikį savai darbo jėgai gali lemti keliais skirtingais būdais. Pavyzdžiui, poveikis gali būti susijęs su įmonės siūloma verte (kaip antai mažiausios kainos produktų ar paslaugų teikimu arba labai greitu pristatymu taip, kad dėl to daromas spaudimas darbuotojų teisėms pačios įmonės operacijose) arba su jos sąnaudų struktūra ir pajamų modeliu (pavyzdžiui, atsargų rizika perkeliama tiekėjams ir taip daromas netiesioginis grandininis poveikis jiems dirbančių asmenų teisėms).
TR 7. Dėl strategijos ar verslo modelio atsirandantis poveikis įmonės savai darbo jėgai taip pat gali lemti reikšmingas rizikas įmonei. Pavyzdžiui, rizika kyla, jei kai kuriems prie savos darbo jėgos priskiriamiems asmenims gresia priverčiamasis darbas, o įmonė importuoja produktus į šalis, kuriose pagal įstatymus leidžiama konfiskuoti importuotas prekes, kurios, kaip įtariama, pagamintos naudojant priverčiamąjį darbą. Vienas iš įmonės galimybių pavyzdžių gali būti galimybių suteikimas darbo jėgai, kaip antai darbo vietų kūrimas ir darbuotojų kvalifikacijos kėlimas vykdant teisingą pertvarką. Kitas pavyzdys susijęs su tuo, kad įmonė pandemijos ar kitos didelės sveikatos krizės atveju gali kliautis laikina darbo jėga, kuri turi mažai arba visai neturi galimybių naudotis medicinine priežiūra ligos atveju ir gauti išmokų, todėl jai gali kilti didelė operacinė ir veiklos tęstinumo rizika, nes darbuotojai neturi kito pasirinkimo, kaip tik dirbti sirgdami, o tai dar paskatina ligos plitimą ir sukelia didelius tiekimo grandinės sutrikimus. Dėl žiniasklaidos priešiškumo ir vartotojų pageidavimų pereiti prie etiškesnių ar tvaresnių prekių taip pat didėja reputacijos ir verslo galimybių rizika, susijusi su žemos kvalifikacijos ir menkai apmokamų darbuotojų išnaudojimu, pasirenkant geografines vietoves, kuriose jiems taikoma minimali apsauga.
TR 8. Prie įmonės savos darbo jėgos priskiriamų asmenų konkrečių savybių pavyzdžiai, kuriuos įmonė gali apsvarstyti vykdydama 15 straipsnio reikalavimus, yra susiję su jaunais asmenimis, kurie gali būti jautresni poveikiui jų fiziniam ir psichiniam vystymuisi, arba su moterimis tokiomis aplinkybėmis, kai moterys nuolat diskriminuojamos nustatant darbo sąlygas, arba su migrantais tokiomis aplinkybėmis, kai darbo jėgos pasiūlos rinka yra prastai reguliuojama, o darbuotojams nuolat taikomi įdarbinimo mokesčiai. Tam tikriems prie darbo jėgos priskiriamiems asmenims riziką kelią pats veiklos, kurią jie turi vykdyti, pobūdis (pavyzdžiui, asmenims, kurie turi dirbti su cheminėmis medžiagomis arba valdyti tam tikrą įrangą, arba mažai apmokamiems samdomiesiems darbuotojams, dirbantiems pagal nenustatytos apimties darbo sutartis).
TR 9. Kalbant apie 16 straipsnį, reikšminga rizika taip pat galėtų kilti dėl įmonės priklausomybės nuo savos darbo jėgos, kai mažo tikėtinumo, bet didelio poveikio įvykiai gali sukelti finansinį poveikį; pavyzdžiui, kai pasaulinė pandemija daro stiprų poveikį įmonės darbo jėgos sveikatai ir dėl to labai sutrikdoma gamyba ir platinimas. Kiti rizikos, susijusios su įmonės priklausomybe nuo savos darbo jėgos, pavyzdžiai yra kvalifikuotų darbuotojų trūkumas arba politiniai sprendimai ar teisės aktai, turintys įtakos jos pačios operacijoms ir savai darbo jėgai.
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas
S1-1 atskleidimo reikalavimas „Su sava darbo jėga susijusi politika“
TR 10. Įmonė turi apsvarstyti, ar per ataskaitinius metus padarytų reikšmingų politikos pakeitimų (pavyzdžiui, naujų lūkesčių dėl užsienio patronuojamųjų įmonių, naujų ar papildomų išsamaus patikrinimo ir ištaisymo metodų) paaiškinimai suteikia vartotojams kontekstinės informacijos, ir gali tokius paaiškinimus atskleisti. Ši informacija apima įmonės politiką ir įsipareigojimus, kurių tikslas yra užkirsti kelią rizikoms ir neigiamam poveikiui prie savos darbo jėgos priskiriamiems asmenims, kurie kyla dėl išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimo ir perėjimo prie žalesnių ir neutralaus poveikio klimatui operacijų, arba tą riziką ir poveikį sumažinti, taip pat suteikti galimybių darbo jėgai, pavyzdžiui, kurti darbo vietas ir kelti darbuotojų kvalifikaciją, įskaitant aiškius įsipareigojimus dėl teisingos pertvarkos.
TR 11. Politika gali būti formuojama kaip atskira įmonės savos darbo jėgos politika arba gali būti įtraukiama į platesnį dokumentą, kaip antai etikos kodeksą ar bendrą tvarumo politiką, kuriuos įmonė jau atskleidė pagal kitą ETAS. Tokiais atvejais įmonė turi pateikti tikslią kryžminę nuorodą, kad būtų galima nustatyti politikos aspektus, kurie atitinka šio atskleidimo reikalavimo reikalavimus.
TR 12. Atskleisdama informaciją apie savo politikos suderinamumą su JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniais principais, įmonė turi atsižvelgti į tai, kad pagrindiniai principai yra pagrįsti Tarptautine žmogaus teisių chartija, kurią sudaro Visuotinė žmogaus teisių deklaracija ir du jos įgyvendinimo paktai, taip pat Tarptautinės darbo organizacijos deklaracija dėl pagrindinių principų ir teisių darbe ir pagrindinėmis konvencijomis, kuriomis ji grindžiama, ir gali teikti informaciją apie suderinimą su šiomis priemonėmis.
TR 13. ►C1 Aiškindama, kaip integruojama į išorę orientuota politika, įmonė gali, pavyzdžiui, atsižvelgti į atsakingo tiekimo šaltinių pasirinkimo vidaus politiką ir suderinamumą su kitomis politikos sritimis, susijusiomis su sava darbo jėga, pavyzdžiui, dėl priverčiamojo darbo. ◄ Kalbant apie tiekėjų elgesio kodeksus, kuriuos įmonė gali turėti, ji turi nurodyti, ar į juos įtrauktos nuostatos, susijusios su darbuotojų sauga, mažų garantijų darbu (t. y. darbuotojų pagal trumpalaikes arba ribotos trukmės darbo sutartis, darbuotojų, įdarbintų per trečiąsias šalis, subrangos sutarčių su trečiosiomis šalimis arba neoficialiai dirbančių darbuotojų naudojimu), prekyba žmonėmis, priverčiamojo darbo ar vaikų darbo naudojimu, ir ar tokios nuostatos visiškai atitinka taikomus TDO standartus.
TR 14. Įmonė gali pateikti pavyzdį, kokių rūšių priemonėmis ji praneša apie savo politiką tiems asmenims, asmenų grupėms ar subjektams, kuriems ji yra svarbi dėl to, kad jie turi ją įgyvendinti (pavyzdžiui, įmonės samdomieji darbuotojai, rangovai ir tiekėjai), arba dėl to, kad jie yra tiesiogiai suinteresuoti, kad ji būtų įgyvendinta (pavyzdžiui, prie savos darbo jėgos priskiriami asmenys, investuotojai). Ji gali atskleisti informaciją apie komunikacijos priemones ir kanalus (pavyzdžiui, skrajutes, informacinius biuletenius, specialias interneto svetaines, socialinę mediją, tiesioginį bendravimą, darbuotojų atstovus), kuriais siekiama užtikrinti, kad su politika būtų galima susipažinti ir kad skirtingos auditorijos suprastų jos pasekmes. Įmonė taip pat gali paaiškinti, kaip ji nustato ir pašalina galimas sklaidos kliūtis, pavyzdžiui, pateikdama vertimą į atitinkamas kalbas arba naudodama grafinius vaizdus.
TR 15. Diskriminacija darbo ir profesinės veiklos srityje pasireiškia tuomet, kai asmeniui sudaromos skirtingos arba mažiau palankios sąlygos dėl savybių, nesusijusių su nuopelnais ar darbui atlikti būtinais reikalavimais. Šios savybės paprastai apibrėžiamos nacionaliniuose įstatymuose. Be šiame atskleidimo reikalavime nurodytų pagrindų, įmonė turi atsižvelgti į kitus diskriminacijos pagrindus, kurie yra draudžiami pagal nacionalinius teisės aktus.
TR 16. Diskriminacija galima įvairiose su darbu susijusiose veiklos srityse. Tai gali būti galimybė įsidarbinti, verstis konkrečia profesija, mokymas ir profesinis orientavimas ir socialinė apsauga. Be to, galima diskriminacija, susijusi su įsidarbinimo sąlygomis, pavyzdžiui: įdarbinimu, atlygiu, darbo ir poilsio valandomis, mokamomis atostogomis, motinystės apsauga, kadencijos apsauga, darbo užduotimis, veiklos rezultatų vertinimu ir paaukštinimu, mokymo galimybėmis, paaukštinimo perspektyvomis, darbuotojų sauga ir sveikata, darbo santykių nutraukimu. Į šias sritis įmonė gali konkrečiai atsižvelgti atskleisdama savo politiką ir pagrindines procedūras, kad įvykdytų atskleidimo reikalavimą.
TR 17. Įmonė gali atskleisti ar ji:
nustatė politiką ir procedūras, pagal kurias kvalifikacija, įgūdžiai ir patirtis yra samdos, įdarbinimo, mokymo ir paaukštinimo pagrindas visais lygmenimis, kartu atsižvelgiant į tai, kad kai kuriems asmenims gali būti sunkiau įgyti tokią kvalifikaciją, įgūdžius ir patirtį nei kitiems;
aukščiausiosios vadovybės lygmeniu paskiria atsakomybę už vienodą požiūrį ir lygias galimybes darbe, rengia aiškią visos įmonės politiką ir procedūras, kuriomis būtų vadovaujamasi užtikrinant lygias galimybes įsidarbinti, ir susieja paaukštinimą su pageidaujamais šios srities rezultatais;
rengia personalo mokymą nediskriminavimo politikos ir praktikos srityje, daugiausiai dėmesio skiriant vidurinės grandies ir vyresniosios vadovybės mokymams, siekiant padidinti informuotumą ir kovoti su sistemine ir atsitiktine diskriminacija;
pritaiko fizinę aplinką, kad būtų užtikrinta neįgalių darbuotojų, klientų ir kitų lankytojų sveikata ir sauga;
įvertina, ar kyla rizika, kad darbo reikalavimai gali būti apibrėžiami taip, kad tam tikros grupės sistemingai atsidurtų nepalankioje padėtyje;
saugo naujausius įrašus apie įdarbinimą, mokymą ir paaukštinimą, kuriuose būtų skaidriai apžvelgiamos samdomųjų darbuotojų galimybės ir jų progresas įmonėje;
nustato skundų teikimo procedūras, kurių paskirtis yra nagrinėti skundus ir apeliacinius skundus ir suteikti galimybę darbuotojams kreiptis pagalbos (ypač derybų ir kolektyvinių sutarčių kontekste), kai nustatoma diskriminacija, ir kuriomis atsižvelgiama į oficialias struktūras ir neoficialius kultūrinius klausimus, kurie gali užkirsti kelią darbuotojams išreikšti susirūpinimą ir nusiskundimus, ir
turi programas, kuriomis siekiama didinti galimybes ugdyti įgūdžius.
S1-2 atskleidimo reikalavimas „Savos darbo jėgos ir darbuotojų atstovų įtraukimo sprendžiant klausimus dėl poveikio procesai“
TR 18. Aprašydama, kurią funkciją ar vaidmenį atliekančiam asmeniui tenka su veikla susijusi atsakomybė už tokį įtraukimą ir (arba) galutinė atskaitomybė, įmonė gali atskleisti, ar tai atskiras vaidmuo ar funkcija, ar platesnio vaidmens ar funkcijos dalis, taip pat ar buvo pasiūlyta kokių nors gebėjimų stiprinimo galimybių, siekiant padėti darbuotojams vykdyti įtraukimo veiklą. Jeigu įmonė tokių pareigų ar funkcijos nustatyti negali, ji gali tai nurodyti. Šį atskleidimo reikalavimą taip pat galima įvykdyti pateikiant nuorodą į informaciją, atskleistą pagal 2 ETAS GOV-1 „Administracinių, valdymo ir priežiūros organų vaidmuo“ .
TR 19. Rengiant 27 straipsnio b ir c punktuose aprašytą atskleidžiamą informaciją galima apsvarstyti šiuos pavyzdžius:
etapų, kuriais vykdomas įtraukimas, pavyzdžiai yra i) požiūrio į poveikio švelninimą nustatymas ir ii) švelninimo veiksmingumo vertinimas;
kalbant apie įtraukimo rūšį, tai galėtų būti dalyvavimas, konsultavimasis ir (arba) informavimas;
kalbant apie įtraukimo dažnumą, gali būti pateikiama informacija apie tai, ar įtraukimo veikla vykdoma reguliariai, tam tikrais projekto ar verslo proceso etapais (pavyzdžiui, kai prasideda naujas derliaus nuėmimo sezonas arba atidaroma nauja gamybos linija), taip pat apie tai, ar ta veikla vykdoma atsižvelgiant į teisinius reikalavimus ir (arba) į suinteresuotųjų subjektų prašymus ir ar įtraukimo rezultatas integruojamas į įmonės sprendimų priėmimo procesus, ir
kalbant apie asmens, kuriam tenka atsakomybė už veiklą, vaidmenį, ar įmonė reikalauja, kad atitinkami darbuotojai turėtų tam tikrų įgūdžių, arba ar ji vykdo mokymus ar gebėjimų stiprinimą, kad atitinkami darbuotojai galėtų vykdyti įtraukimo veiklą.
TR 20. Pasauliniai pagrindų susitarimai padeda užmegzti nuolatinius santykius tarp daugiašalės įmonės ir Pasaulinės sąjungų federacijos siekiant užtikrinti, kad įmonė kiekvienoje šalyje, kurioje ji veikia, laikytųsi tų pačių standartų.
TR 21. Įmonė, norėdama parodyti, kaip ji atsižvelgė į savos darbo jėgos požiūrius priimdama konkrečius sprendimus ar vykdydama veiklą, gali pateikti einamojo ataskaitinio laikotarpio pavyzdžių.
TR 22. Kai įmonė yra sudariusi susitarimus su nacionalinėmis, Europos ar tarptautinėmis profesinėmis sąjungomis arba darbo tarybomis, susijusius su asmenų, priskiriamų prie savos darbo jėgos, darbuotojų teisėmis, tai gali būti atskleista siekiant parodyti, kaip susitarimas suteikia įmonei galimybę susipažinti su tokių asmenų požiūriais.
TR 23. Kai įmanoma, įmonė gali atskleisti ataskaitinio laikotarpio pavyzdžių, kad parodytų, kaip ji atsižvelgė į savos darbo jėgos ir darbuotojų atstovų požiūrius priimdama konkrečius sprendimus ar vykdydama veiklą.
TR 24. Vykdydama šį atskleidimo reikalavimą įmonė turi apsvarstyti šiuos aspektus:
įtraukimo rūšį (pavyzdžiui, informavimas, konsultavimasis ar dalyvavimas) ir jo dažnumą (pvz., nuolat, kas ketvirtį, kasmet);
kaip grįžtamoji informacija registruojama ir integruojama į sprendimų priėmimo procesą ir kaip prie savos darbo jėgos priskiriami asmenys informuojami apie tai, kaip jų grįžtamoji informacija paveikė sprendimus;
ar įtraukimo veikla vykdoma organizacijos ar žemesniu lygmeniu, pavyzdžiui, veiklos vietos ar projekto lygmeniu, ir pastaruoju atveju – kaip centralizuojama informacija, gauta vykdant įtraukimo veiklą;
įtraukimo veiklai skiriamus išteklius (pavyzdžiui, finansinius ar žmogiškuosius išteklius) ir
kaip ji įtraukia prie savos darbo jėgos priskiriamus asmenis ir darbuotojų atstovus spręsdama klausimus dėl poveikio savai darbo jėgai, kurį gali sukelti išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimas ir perėjimas prie žalesnių ir neutralaus poveikio klimatui operacijų, visų pirma susijusio su restruktūrizavimu, darbo vietų praradimu ar kūrimu, darbuotojų mokymu ir kvalifikacijos kėlimu ir (arba) perkvalifikavimu, lyčių lygybe ir socialine lygybe bei sveikata ir sauga.
TR 25. Įmonė taip pat gali atskleisti šią su 24 straipsniu susijusią informaciją apie įvairovę:
kaip ji įtraukia asmenis, kuriems kyla rizika, arba pažeidžiamoje padėtyje esančius asmenis (pavyzdžiui, ar ji taiko specialius metodus ir skiria ypatingą dėmesį galimoms kliūtims);
kaip ji atsižvelgia į galimas prie savo darbo jėgos priskiriamų asmenų įtraukimo kliūtis (pavyzdžiui, kalbinius ir kultūrinius skirtumus, lyčių ir galios disbalansus, susiskaldymą bendruomenėje ar grupėje);
kaip ji teikia prie savo darbo jėgos priskiriamiems asmenims suprantamą ir prieinamą informaciją tinkamais ryšių kanalais;
bet kokius interesų konfliktus, kurie kilo tarp darbuotojų, ir kaip įmonė šiuos interesų konfliktus išsprendė, ir
kaip ji siekia gerbti visų įtraukiamų suinteresuotųjų subjektų žmogaus teises, pavyzdžiui, jų teises į privatumą, saviraiškos laisvę ir taikių susirinkimų ir protestų laisvę.
TR 26. Įmonė taip pat gali teikti ankstesnių ataskaitinių laikotarpių informaciją apie savos darbo jėgos įtraukimo procesų veiksmingumą. Tai taikoma tais atvejais, kai įmonė įvertino šių procesų veiksmingumą arba įgijo patirties einamuoju ataskaitiniu laikotarpiu. Veiksmingumo stebėjimo procesai gali apimti vidaus ar išorės auditą arba patikrinimą, poveikio vertinimus, matavimo sistemas, suinteresuotųjų subjektų grįžtamąją informaciją, skundų teikimo mechanizmus, išorės veiksmingumo reitingus ir lyginamąją analizę.
S1-3 atskleidimo reikalavimas „Neigiamo poveikio ištaisymo procesai ir kanalai, kuriais sava darbo jėga gali išreikšti susirūpinimą“
TR 27. Vykdydama reikalavimus, nustatytus ETAS S1-3 atskleidimo reikalavimo atskleidimo kriterijuose, įmonė gali vadovautis JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų ir EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijų dėl atsakingo verslo turiniu, kuriame daugiausia dėmesio skiriama ištaisymo ir skundų teikimo mechanizmams.
TR 28. Kanalai, kuriais galima išreikšti susirūpinimą ar poreikius, apima skundų teikimo mechanizmus, karštąsias linijas, profesines sąjungas (kai prie darbo jėgos priskiriami asmenys priklauso profesinėms sąjungoms), darbo tarybas, dialogo procesus ar kitas priemones, kuriomis įmonės sava darbo jėga arba darbuotojų atstovai gali išreikšti susirūpinimą dėl poveikio arba paaiškinti poreikius, į kuriuos jie norėtų, kad įmonė atsižvelgtų. Tai galėtų būti tiek įmonės tiesiogiai teikiami kanalai, tiek subjektų, kuriuose dirba jų pačių darbuotojai, teikiami kanalai, taip pat visi kiti mechanizmai, kuriais įmonė gali naudotis, siekdama gauti įžvalgų apie poveikio savai darbo jėgai valdymą, pavyzdžiui, atitikties auditas. Jeigu įmonė, siekdama įvykdyti šį reikalavimą, kliaujasi tik informacija apie tokių kanalų buvimą, kurią teikia su ja verslo santykiais susiję subjektai, ji gali tai nurodyti.
TR 29. Trečiųjų šalių mechanizmai galėtų apimti vyriausybės, NVO, pramonės asociacijų valdomus mechanizmus ir kitas bendradarbiavimo iniciatyvas. Įmonė gali atskleisti, ar jie yra prieinami visai savai darbo jėgai (arba darbuotojų atstovams, o jeigu jų nėra – asmenims ar organizacijoms, kurie veikia jų vardu arba kitaip gali žinoti apie neigiamą poveikį).
TR 30. Įmonė turi apsvarstyti, ar ir kaip prie savos darbo jėgos priskiriami asmenys, kurie gali būti paveikiami, ir jų darbuotojų atstovai gali naudotis kanalais įmonėje, kuri juos pasamdė arba kurioje jie dirba pagal sutartį, kiek tai susiję su kiekvienu reikšmingu poveikiu. Svarbūs kanalai gali apimti karštąsias linijas, profesines sąjungas (kai prie darbo jėgos priskiriami asmenys priklauso profesinėms sąjungoms), darbo tarybas arba kitus skundų teikimo mechanizmus, kuriuos valdo atitinkama įmonė arba trečioji šalis.
TR 31. Siekdama paaiškinti, ar ir kaip įmonė žino, kad prie savos darbo jėgos priskiriami asmenys žino apie visus šiuos kanalus ir jais pasitiki, įmonė gali pateikti svarbius ir patikimus duomenis apie šių kanalų veiksmingumą atitinkamų asmenų požiūriu. Informacijos šaltinių pavyzdžiai – tokiais kanalais pasinaudojusių prie įmonės darbo jėgos priskiriamų asmenų apklausos ir jų pasitenkinimo procesu ir rezultatais lygis.
TR 32. Aprašydama kanalų, kuriais sava darbo jėga ir darbuotojų atstovai gali išreikšti susirūpinimą, veiksmingumą įmonė gali vadovautis toliau pateiktais klausimais, pagrįstais „neteisminių skundų teikimo mechanizmų veiksmingumo kriterijais“, išdėstytais JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniuose principuose, ypač 31 principo nuostatose. Toliau pateikiami svarstytini klausimai gali būti taikomi atskiriems kanalams arba kolektyvinei kanalų sistemai:
ar kanalai yra teisėti, nes jais užtikrinama tinkama atskaitomybė už sąžiningą elgesį ir didinamas suinteresuotųjų subjektų pasitikėjimas?
ar kanalai yra žinomi ir prieinami suinteresuotiesiems subjektams?
ar kanalams taikomos aiškios ir žinomos procedūros su orientaciniais terminais?
ar kanalais suinteresuotiesiems subjektams užtikrinama pagrįsta prieiga prie informacijos šaltinių, konsultacijų ir ekspertinių žinių?
ar kanalais užtikrinamas skaidrumas, suteikiant pakankamai informacijos tiek skundų pateikėjams, tiek, kai taikoma, bet kokio viešojo intereso tikslais?
ar naudojantis kanalais pasiekti rezultatai atitinka tarptautiniu mastu pripažintas žmogaus teises?
ar įmonė nustato naudojantis kanalais gautas įžvalgas, kuriomis remiamas nuolatinis mokymasis tiek tobulinant kanalus, tiek užkertant kelią būsimam poveikiui?
ar įmonė, norėdama susitarti dėl priimtinų sprendimų, daugiausia dėmesio skiria dialogui su skundo pateikėjais, o ne siekia vienašališkai nulemti rezultatą?
S1-4 atskleidimo reikalavimas „Veiksmai, kurių imamasi dėl reikšmingo poveikio savai darbo jėgai, su sava darbo jėga susijusių reikšmingų rizikų valdymo ir pasinaudojimo reikšmingomis galimybėmis metodai ir tų veiksmų veiksmingumas“
TR 33. Kad būtų galima suprasti neigiamą poveikį ir tai, kaip įmonė gali būti su juo susijusi per savą darbo jėgą, taip pat nustatyti tinkamus atsakomuosius veiksmus ir juos įgyvendinti praktiškai, gali prireikti laiko. Todėl įmonė gali atskleisti:
savo bendruosius ir specialiuosius reikšmingo neigiamo poveikio mažinimo metodus;
savo iniciatyvas, kuriomis siekiama prisidėti prie papildomo reikšmingo teigiamo poveikio;
pažangą, kurią ji padarė per ataskaitinį laikotarpį, ir
savo nuolatinio tobulinimo tikslus.
TR 34. Tinkami veiksmai gali skirtis priklausomai nuo to, ar įmonė sukelia reikšmingą poveikį arba prie jo prisideda, ar ji tame procese dalyvauja, nes poveikis yra tiesiogiai susijęs su jos veikla, produktais ar paslaugomis dėl verslo santykių.
TR 35. Atsižvelgiant į tai, kad reikšmingas neigiamas poveikis savai darbo jėgai per ataskaitinį laikotarpį taip pat gali būti susijęs su kitais subjektais ar operacijomis, kurių įmonė tiesiogiai nekontroliuoja, įmonė gali atskleisti, ar ir kaip ji siekia pasinaudoti savo svertais atitinkamuose verslo santykiuose, kad tą poveikį suvaldytų. Tai gali apimti komercinio sverto naudojimą (pavyzdžiui, sutartinių reikalavimų vykdymo užtikrinimą verslo santykiuose arba paskatų įgyvendinimą), kitokius svertus palaikant santykius (kaip antai mokymą arba gebėjimų stiprinimą darbuotojų teisių srityje subjektams, su kuriais įmonę sieja verslo santykiai) arba bendradarbiavimo su to paties lygmens ar kitais subjektais svertus (kaip antai iniciatyvas, kuriomis siekiama atsakingo įdarbinimo arba užtikrinti, kad darbuotojai gautų deramą darbo užmokestį).
TR 36. Kai įmonė atskleidžia informaciją apie savo dalyvavimą pramonės arba daug suinteresuotųjų subjektų apimančioje iniciatyvoje ir tai yra jos veiksmų, kuriais siekiama mažinti reikšmingą neigiamą poveikį, dalis, įmonė gali atskleisti, kaip iniciatyva ir jos pačios dalyvavimu siekiama sumažinti atitinkamą reikšmingą poveikį. Ji gali pateikti informaciją pagal ETAS S1-5 apie svarbius iniciatyvos uždavinius ir juos įgyvendinant padarytą pažangą.
TR 37. Kai įmonė atskleidžia, ar ir kaip ji atsižvelgia į faktinį ir galimą poveikį savai darbo jėgai priimdama sprendimus nutraukti verslo santykius, taip pat ar ir kaip ji siekia sumažinti bet kokį neigiamą poveikį, kurį gali sukelti nutraukimas, ji gali pateikti pavyzdžių.
TR 38. Veiksmų veiksmingumo stebėjimo procesai gali apimti vidaus ar išorės auditą arba patikrinimą, teismo procesus ir (arba) susijusius teismo sprendimus, poveikio vertinimus, matavimo sistemas, suinteresuotųjų subjektų grįžtamąją informaciją, skundų teikimo mechanizmus, išorės veiksmingumo reitingus ir lyginamąją analizę.
TR 39. Informacijos apie veiksmingumą teikimo tikslas – suteikti galimybę suprasti sąsajas tarp veiksmų, kurių imasi įmonė, ir veiksmingo poveikio valdymo. Papildoma informacija, kurią įmonė gali pateikti, apima duomenis, kurie rodo nustatytų incidentų skaičiaus sumažėjimą.
TR 40. Apie iniciatyvas ar procesus, kurių pagrindinis tikslas yra daryti teigiamą poveikį prie įmonės savos darbo jėgos priskiriamiems asmenims ir kurie yra pagrįsti jų poreikiais, ir apie tokių iniciatyvų ar procesų įgyvendinimo pažangą įmonė gali atskleisti:
informaciją apie tai, ar ir kaip prie savos darbo jėgos priskiriami asmenys ir darbuotojų atstovai atlieka vaidmenį priimant sprendimus dėl šių programų ar procesų rengimo ir įgyvendinimo, ir
informaciją apie numatomus arba pasiektus šių programų ar procesų teigiamus rezultatus įmonės savai darbo jėgai.
TR 41. Įmonė gali paaiškinti, ar tokios iniciatyvos taip pat yra skirtos padėti siekti vieno ar daugiau darnaus vystymosi tikslų. Pavyzdžiui, įmonė, įsipareigojusi siekti 8-ojo DVT „skatinti tvarų, įtraukų ir darnų ekonomikos augimą, visišką ir produktyvų užimtumą ir deramą darbą visiems“, gali aktyviai siekti panaikinti priverčiamąjį darbą ar privalomąjį darbą arba remti didesnį veiklos besivystančiose šalyse našumą modernizuojant technologijas ir rengiant mokymus vietos darbuotojams ir tai gali būti naudinga ne tik konkretiems prie savos darbo jėgos priskiriamiems asmenims, kuriems skirti veiksmai, bet ir vietos bendruomenėms.
TR 42. Atskleidžiant numatomus arba pasiektus teigiamus veiksmų rezultatus įmonės savai darbo jėgai, būtina atskirti įrodymus, kad vykdyta tam tikra veikla (pavyzdžiui, kad x asmenų dalyvavo finansinio raštingumo mokymuose), nuo faktinių rezultatų susijusiems asmenims įrodymų (pavyzdžiui, kad x asmenų teigia, kad jie gali geriau valdyti savo užmokestį ir namų ūkio biudžetą).
TR 43. Jeigu įmonė ėmėsi priemonių, skirtų dėl perėjimo prie žalesnių ir neutralaus poveikio klimatui operacijų atsirandančiam neigiamam poveikiui savai darbo jėgai sušvelninti, tokių kaip mokymai ir perkvalifikavimas, užimtumo garantijos, o darbuotojų skaičiaus mažinimo arba masinio atleidimo iš darbo atveju – tokių kaip konsultavimas darbo klausimais, konsultuojamasis ugdymas, perkėlimas įmonės viduje ir ankstyvo išėjimo į pensiją planai, įmonė tas priemones turi atskleisti. Įtraukiamos priemonės, kuriomis siekiama laikytis galiojančių teisės aktų. Įmonė gali pabrėžti dabartinius ir (arba) numatomus išorės pokyčius, kurie turi įtakos tam, ar priklausomybė tampa rizika. Be kita ko, reikia atsižvelgti į poveikį, kuris gali kilti dėl perėjimo prie žalesnių ir neutralaus poveikio klimatui operacijų.
TR 44. Atskleisdama reikšmingas rizikas ir galimybes, susijusias su įmonės poveikiu savai darbo jėgai arba priklausomybe nuo jos, įmonė gali atsižvelgti į šiuos dalykus:
rizikas, susijusias su įmonės poveikiu savai darbo jėgai, kurios gali apimti reputacijos ar teisinę riziką, kai nustatoma, kad prie įmonės darbo jėgos priskiriamiems asmenimis gresia priverčiamasis darbas arba vaikų darbas;
rizikas, susijusias su įmonės priklausomybe nuo savos darbo jėgos, kurios gali apimti verslo operacijų sutrikdymą, kai įmonės verslui pavojų kelia didelė darbuotojų kaita ar įgūdžių ugdymo ir (arba) mokymo stoka, ir
galimybes, susijusias su įmonės poveikiu savai darbo jėgai, kurios gali apimti rinkos diferenciaciją ir didesnį patrauklumą klientams dėl to, kad garantuojamas tinkamas užmokestis ir sąlygos nesamdomiesiems darbuotojams.
TR 45. Aiškindama, ar priklausomybė tampa rizika, įmonė turi atsižvelgti į išorės pokyčius.
TR 46. Atskleisdama politiką, veiksmus ir išteklius bei uždavinius, susijusius su reikšmingų rizikų ir galimybių valdymu, tais atvejais, kai rizikos ir galimybės atsiranda dėl reikšmingo poveikio, įmonė gali pateikti kryžmines nuorodas į savo atskleistą informaciją apie politiką, veiksmus ir išteklius bei uždavinius, susijusius su tuo poveikiu.
TR 47. Įmonė taip pat turi atsižvelgti į tai, ar ir kaip jos procesas (-ai), skirtas (-i) su sava darbo jėga susijusioms reikšmingoms rizikoms valdyti, yra integruotas (-i) į esamą (-us) rizikos valdymo procesą (-us).
TR 48. Atskleisdama informaciją apie reikšmingam poveikiui valdyti skirtus išteklius, įmonė gali paaiškinti, kurias vidaus funkcijas atliekantys asmenys dalyvauja valdant poveikį ir kokių rūšių veiksmų jie imasi, kad sumažintų neigiamą poveikį ir padidintų teigiamą poveikį.
Rodikliai ir uždaviniai
S1-5 atskleidimo reikalavimas „Uždaviniai, susiję su reikšmingo neigiamo poveikio valdymu, teigiamo poveikio didinimu, taip pat su rizikomis bei galimybėmis“
TR 49. ►C1 Atskleisdama informaciją apie uždavinius pagal 44 straipsnį, įmonė gali atskleisti: ◄
numatytą poveikį tam tikro skaičiaus prie savos darbo jėgos priskiriamų asmenų gyvenimui;
uždavinių stabilumą laikui bėgant, pateikdama apibrėžtis ir metodikas, kad laikui bėgant juos būtų galima palyginti, ir (arba)
standartus arba įsipareigojimus, kuriais grindžiami uždaviniai (pvz., elgesio kodeksus, tiekimo šaltinių pasirinkimo politiką, pasaulines sistemas arba pramonės kodeksus).
TR 50. Uždaviniai, susiję su rizikomis ir galimybėmis, gali būti tokie patys kaip uždaviniai, susiję su poveikiu, arba nuo jų skirtis. Pavyzdžiui, nustačius uždavinį užtikrinti deramą darbo užmokestį nesamdomiesiems darbuotojams galėtų būti sumažintas ir poveikis tiems asmenims, ir su jų rezultatų kokybe ir patikimumu susijusios verslo rizikos.
TR 51. Įmonė taip pat gali atskirti trumpalaikius, vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius uždavinius, aprėpiančius tą patį politikos įsipareigojimą. Pavyzdžiui, įmonės ilgalaikis uždavinys gali būti iki 2030 m. 80 % sumažinti išvežiotojų sveikatos ir saugos incidentų skaičių, o trumpalaikis uždavinys – iki 2024 m. x % sumažinti išvežiotojų viršvalandžius ir kartu išlaikyti jų pajamas.
TR 52. Kai įmonė iš dalies keičia arba visiškai pakeičia uždavinį ataskaitiniu laikotarpiu, ji gali paaiškinti pakeitimą susiedama jį su reikšmingais verslo modelio pakeitimais arba su platesniais priimto standarto ar teisės akto pakeitimais, kuriais remiantis nustatytas uždavinys, kad suteiktų kontekstinės informacijos pagal 2 ETAS BP-2 „Su konkrečiomis aplinkybėmis susijusi atskleidžiama informacija“.
S1-6 atskleidimo reikalavimas „Įmonės samdomųjų darbuotojų savybės“
TR 53. Šis atskleidimo reikalavimas taikomas visiems samdomiesiems darbuotojams, dirbantiems bet kuriam iš įmonės subjektų, įtrauktų į jos tvarumo atskaitomybės procesą.
TR 54. Pateikiant pagal šalis suskirstytą informaciją apie samdomuosius darbuotojus suteikiama įžvalgų apie veiklos pasiskirstymą įvairiose šalyse. Samdomųjų darbuotojų skaičius kiekvienoje šalyje taip pat yra pagrindinis daugelio darbuotojų ir darbuotojų atstovų informavimo, konsultavimosi su jais ir jų dalyvavimo teisių, nustatytų tiek ES darbo teisės acquis (pavyzdžiui, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/38/EB ( 101 ) (Europos darbo tarybų direktyvoje) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/14/EB ( 102 ) (Informavimo ir konsultavimosi direktyvoje)), tiek nacionalinėje teisėje (pavyzdžiui, teisių steigti darbo tarybą arba užsitikrinti darbuotojų atstovavimą valdyboje), priežastinis veiksnys. Pateikiant pagal lytį ir darbo santykių rūšį suskirstytą informaciją apie samdomuosius darbuotojus suteikiama įžvalgų apie lyčių atstovavimą visoje įmonėje. Be to, pateikiant pagal regionus suskirstytą informaciją apie samdomuosius darbuotojus suteikiama įžvalgų apie regioninius skirtumus. Regionas gali būti susijęs su šalimi ar kita geografine vietove, kaip antai regionu šalyje ar pasaulio regionu.
TR 55. Įmonė turi atskleisti reikalaujamą informaciją naudodama šias lenteles:
1 lentelė.
Informacijos apie samdomųjų darbuotojų skaičių pagal lytį pateikimo šablonas
Lytis |
Samdomųjų darbuotojų skaičius (darbuotojų skaičius) |
Vyrai |
|
Moterys |
|
Kita |
|
Duomenų nėra |
|
Iš viso Samdomieji darbuotojai |
|
Kai kuriose valstybėse narėse asmenys gali teisėtai registruotis kaip esantys trečiosios, dažnai neutralios, lyties, kuri pirmiau pateiktoje lentelėje klasifikuojama kaip „kita“. Tačiau, jeigu įmonė atskleidžia duomenis apie samdomuosius darbuotojus ten, kur tai nėra įmanoma, ji gali tai paaiškinti ir nurodyti, kad kategorija „kita“ netaikoma.
2 lentelė.
Informacijos apie samdomųjų darbuotojų skaičių šalyse, kuriose įmonė turi bent 50 samdomųjų darbuotojų, sudarančių bent 10 % jos bendro samdomųjų darbuotojų skaičiaus, šablonas
Šalis |
Samdomųjų darbuotojų skaičius (darbuotojų skaičius) |
A šalis |
|
B šalis |
|
C šalis |
|
D šalis |
|
3 lentelė.
Informacijos apie samdomuosius darbuotojus pateikimo pagal sutarties rūšį, juos suskirstant pagal lytį (darbuotojų skaičius arba etato ekvivalentai), šablonas (informacija apie visą darbo laiką ir ne visą darbo laiką dirbančius samdomuosius darbuotojus teikiama savanoriškai)
[Ataskaitinis laikotarpis] |
||||
MOTERYS |
VYRAI |
KITA (*1) |
NEATSKLEISTA |
IŠ VISO |
Samdomųjų darbuotojų skaičius (darbuotojų skaičius / etato ekvivalentai) |
||||
|
|
|
|
|
Nuolatinių samdomųjų darbuotojų skaičius (darbuotojų skaičius / etato ekvivalentai) |
||||
|
|
|
|
|
Laikinųjų samdomųjų darbuotojų skaičius (darbuotojų skaičius / etato ekvivalentai) |
||||
|
|
|
|
|
Negarantuotą valandų skaičių dirbančių samdomųjų darbuotojų skaičius (darbuotojų skaičius / etato ekvivalentai) |
||||
|
|
|
|
|
Visą darbo laiką dirbančių samdomųjų darbuotojų skaičius (darbuotojų skaičius / etato ekvivalentai) |
||||
|
|
|
|
|
Ne visą darbo laiką dirbančių samdomųjų darbuotojų skaičius (darbuotojų skaičius / etato ekvivalentai) |
||||
|
|
|
|
|
(*1)
Lytis, kaip nurodė patys samdomieji darbuotojai. |
4 lentelė.
Informacijos apie samdomuosius darbuotojus pateikimo pagal sutarties rūšį, juos suskirstant pagal regioną (darbuotojų skaičius arba etato ekvivalentai), šablonas (informacija apie visą darbo laiką ir ne visą darbo laiką dirbančius samdomuosius darbuotojus teikiama savanoriškai)
[Ataskaitinis laikotarpis] |
||
A REGIONAS |
B REGIONAS |
IŠ VISO |
Samdomųjų darbuotojų skaičius (darbuotojų skaičius / etato ekvivalentai) |
||
|
|
|
Nuolatinių samdomųjų darbuotojų skaičius (darbuotojų skaičius / etato ekvivalentai) |
||
|
|
|
Laikinųjų samdomųjų darbuotojų skaičius (darbuotojų skaičius / etato ekvivalentai) |
||
|
|
|
Negarantuotą valandų skaičių dirbančių samdomųjų darbuotojų skaičius (darbuotojų skaičius / etato ekvivalentai) |
||
|
|
|
Visą darbo laiką dirbančių samdomųjų darbuotojų skaičius (darbuotojų skaičius / etato ekvivalentai) |
||
|
|
|
Ne visą darbo laiką dirbančių samdomųjų darbuotojų skaičius (darbuotojų skaičius / etato ekvivalentai) |
||
|
|
|
TR 56. Nuolatinių, laikinųjų, negarantuotą darbo valandų skaičių dirbančių, visą darbo laiką ir ne visą darbo laiką dirbančių samdomųjų darbuotojų apibrėžtys įvairiose šalyse skiriasi. Jeigu įmonė turi samdomųjų darbuotojų daugiau nei vienoje šalyje, šalies lygmens duomenims apskaičiuoti ji turi naudoti šalių, kuriose yra samdomieji darbuotojai, nacionaliniuose įstatymuose pateiktas apibrėžtis. Tuomet šalių lygmens duomenys susumuojami, kad būtų galima apskaičiuoti bendrus skaičius, neatsižvelgiant į nacionalinių teisinių apibrėžčių skirtumus. Negarantuotą darbo valandų skaičių dirbančius darbuotojus įmonė įdarbina nesuteikdama minimalaus ar fiksuoto darbo valandų skaičiaus garantijos. Gali būti, kad samdomieji darbuotojai turės dirbti, kai reikės, tačiau įmonė nėra pagal sutartį įpareigota pasiūlyti samdomajam darbuotojui minimalų ar fiksuotą darbo valandų skaičių per dieną, savaitę ar mėnesį. Prie šios kategorijos priskiriami, pavyzdžiui, atsitiktinius darbus dirbantys darbuotojai, pagal nenustatytos apimties darbo sutartis dirbantys darbuotojai ir pagal iškvietimą dirbantys darbuotojai.
TR 57. Atskleidžiant samdomųjų darbuotojų skaičių ataskaitinio laikotarpio pabaigoje pateikiama informacija apie tą laiko momentą, nefiksuojant svyravimų per ataskaitinį laikotarpį. Atskleidžiant šių skaičių vidurkius per visą ataskaitinį laikotarpį atsižvelgiama į svyravimus per ataskaitinį laikotarpį.
TR 58. Tikėtina, kad vien kiekybinių duomenų, kaip antai laikinųjų ar ne visą darbo laiką dirbančių samdomųjų darbuotojų skaičiaus, nepakaks. Pavyzdžiui, didelė laikinųjų arba ne visą darbo laiką dirbančių darbuotojų dalis galėtų rodyti samdomųjų darbuotojų užtikrintumo dėl užimtumo trūkumą, tačiau lygiai taip pat galėtų būti lankstumo darbo vietoje, kai tai siūloma kaip savanoriškas pasirinkimas, ženklas. Dėl šios priežasties reikalaujama, kad įmonė atskleistų kontekstinę informaciją, kuri padėtų informacijos vartotojams interpretuoti duomenis. Įmonė gali paaiškinti laikinojo įdarbinimo priežastis. Vienas iš tokios priežasties pavyzdžių – darbuotojų įdarbinimas dirbti įgyvendinant laikiną ar sezoninį projektą ar rengiant renginį. Kitas pavyzdys – standartinė praktika siūlyti terminuotą darbo sutartį (pavyzdžiui, šešių mėnesių) naujiems samdomiesiems darbuotojams prieš pateikiant pasiūlymą dėl nuolatinio darbo. Įmonė taip pat gali paaiškinti negarantuotą darbo valandų skaičių dirbančių darbuotojų įdarbinimo priežastis.
TR 59. Siekdama apskaičiuoti darbuotojų kaitą, įmonė turi apskaičiuoti bendrą samdomųjų darbuotojų, kurie išeina iš darbo savo noru arba yra atleidžiami, išeina į pensiją arba miršta eidami pareigas. Įmonė šį skaičių turi naudoti kaip darbuotojų kaitos rodiklio skaitiklį ir gali nustatyti šiam rodikliui apskaičiuoti naudojamą vardiklį ir aprašyti savo metodiką.
TR 60. Kai nėra duomenų, kad būtų galima pateikti išsamią informaciją, įmonė turi naudoti darbuotojų skaičiaus ar rodiklių įverčius pagal 1 ETAS ir aiškiai nurodyti atvejus, kai buvo naudoti įverčiai.
S1-7 atskleidimo reikalavimas „Nesamdomųjų darbuotojų, priskiriamų prie įmonės savos darbo jėgos, savybės“
TR 61. Šis atskleidimo reikalavimas suteikia įžvalgų apie įmonės požiūrį į įdarbinimą, taip pat apie jos įdarbinimo praktikos poveikio mastą ir pobūdį. Taip pat suteikia kontekstinės informacijos, kuri padeda suprasti kitą atskleidžiamą informaciją. Šis atskleidimo reikalavimas taikomas tiek atskiriems rangovams, teikiantiems įmonei darbo jėgą („savarankiškai dirbantiems asmenims“), tiek darbuotojams, kuriuos teikia įmonės, daugiausia užsiimančios įdarbinimo veikla (NACE kodas N78). Jeigu visi įmonei dirbantys asmenys yra samdomieji darbuotojai ir įmonė prie savos darbo jėgos priskiriamų asmenų, kurie nėra samdomieji darbuotojai, neturi, įmonei šis atskleidimo reikalavimas nėra reikšmingas; nepaisant to, įmonė gali nurodyti šį faktą atskleisdama informaciją, kurios reikalaujama pagal S1–6 atskleidimo reikalavimą, kaip kontekstinę informaciją, nes ši informacija gali būti svarbi tvarumo ataskaitos vartotojams.
TR 62. Prie įmonės savos darbo jėgos priskiriamų rangovų (savarankiškai dirbančių asmenų) pavyzdžiai yra, be kita ko: rangovai, įmonės pasamdyti atlikti darbą, kurį kitu atveju atliktų samdomasis darbuotojas; rangovai, įmonės pasamdyti atlikti darbą viešojoje erdvėje (pavyzdžiui, kelyje, gatvėje), ir rangovai, įmonės pasamdyti atlikti darbą ir (arba) suteikti paslaugą tiesiogiai organizacijos kliento darbo vietoje. Asmenų, kuriuos įdarbino trečioji šalis, užsiimanti įdarbinimo veikla, ir kurių darbui vadovauja įmonė, pavyzdžiai yra, be kita ko: asmenys, atliekantys tokį pat darbą, kokį atlieka samdomieji darbuotojai, kaip antai asmenys, pavaduojantys samdomuosius darbuotojus, kurie laikinai nedirba (dėl ligos, atostogų, vaiko priežiūros atostogų, kt.); asmenys, reguliariai dirbantys toje pačioje veiklos vietoje kaip ir samdomieji darbuotojai, ir darbuotojai, kurie laikinai siunčiami dirbti įmonėje iš kitos ES valstybės narės („komandiruoti darbuotojai“). Vertės grandinės darbuotojų (taigi prie įmonės savos darbo jėgos nepriskiriamų darbuotojų, apie kuriuos informacija teikiama pagal S2 ETAS) pavyzdžiai yra, be kita ko: tiekėjo, su kuriuo įmonė sudarė sutartį, darbuotojai, dirbantys tiekėjo patalpose taikydami tiekėjo darbo metodus; galutinės grandies subjekto, kuris perka prekes ar paslaugas iš įmonės, darbuotojai; ir įrangos tiekėjo darbuotojai, kurie vienoje ar keliose įmonės darbo vietose atlieka tiekėjo įrangos (pavyzdžiui, kopijavimo aparato) reguliarią techninę priežiūrą, kaip nustatyta įrangos tiekėjo ir įmonės sutartyje.
TR 63. Jeigu įmonė tikslių skaičių pateikti negali, siekdama atskleisti prie savos darbo jėgos priskiriamų asmenų, kurie nėra samdomieji darbuotojai, skaičių ji turi naudoti įverčius pagal 1 ETAS nuostatas, suapvalintus iki artimiausios dešimties arba iki artimiausio šimto, jei darbuotojų, kurie nėra samdomieji darbuotojai, skaičius yra didesnis kaip 1 000 , ir tai paaiškinti. Be to, ji turi aiškiai nurodyti informaciją, kuri gauta naudojant faktinius duomenis ir įverčius.
TR 64. Atskleidžiant prie įmonės savos darbo jėgos priskiriamų asmenų, kurie nėra samdomieji darbuotojai, skaičių ataskaitinio laikotarpio pabaigoje pateikiama informacija apie tą laiko momentą, nefiksuojant svyravimų per ataskaitinį laikotarpį. Atskleidžiant šio skaičiaus vidurkį per visą ataskaitinį laikotarpį atsižvelgiama į svyravimus per ataskaitinį laikotarpį ir gali būti suteikiama įžvalgesnė ir svarbesnė informacija vartotojams.
TR 65. Įmonės atskleista informacija leidžia vartotojams suprasti, kaip prie įmonės savos darbo jėgos priskiriamų nesamdomųjų darbuotojų skaičius kinta per ataskaitinį laikotarpį arba palyginus su ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu (t. y. ar skaičiai padidėjo, ar sumažėjo). Įmonė taip pat gali atskleisti tokių svyravimų priežastis. Pavyzdžiui, nesamdomųjų darbuotojų skaičius per ataskaitinį laikotarpį galėtų padidėti dėl sezoninio įvykio. Ir priešingai, nesamdomųjų darbuotojų skaičius, palyginti su ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu, galėtų sumažėti dėl laikino projekto užbaigimo. Jeigu įmonė atskleidžia svyravimus, ji taip pat turi paaiškinti kriterijus, naudotus nustatant, kuriuos svyravimus atskleisti. Jeigu nesamdomųjų darbuotojų skaičius per ataskaitinį laikotarpį arba tarp einamojo ir ankstesnio ataskaitinio laikotarpio daug nesvyruoja, įmonė gali atskleisti šią informaciją.
S1-8 atskleidimo reikalavimas „Kolektyvinių sutarčių aprėptis ir socialinis dialogas“
Kolektyvinių sutarčių aprėptis
TR 66. Samdomųjų darbuotojų, kuriems taikomos kolektyvinės sutartys, procentinė dalis apskaičiuojama taikant šią formulę:
TR 67. Prie savos darbo jėgos priskiriami samdomieji darbuotojai, kuriems taikomos kolektyvinės sutartys, yra tie asmenys, kuriems įmonė privalo taikyti sutartį. Tai reiškia, kad jei kolektyvinė sutartis netaikoma nė vienam samdomajam darbuotojui, nurodoma procentinė dalis yra nulis. Prie savos darbo jėgos priskiriamas samdomasis darbuotojas, kuriam taikoma daugiau nei viena kolektyvinė sutartis, turi būti skaičiuojamas tik vieną kartą.
TR 68. Šio reikalavimo tikslas nėra gauti samdomųjų darbuotojų, kuriuos atstovauja darbo taryba arba kurie priklauso profesinėms sąjungoms, procentinę dalį (ji gali skirtis). Samdomųjų darbuotojų, kuriems taikomos kolektyvinės sutartys, procentinė dalis gali būti didesnė nei profesinėms sąjungoms priklausančių samdomųjų darbuotojų procentinė dalis, kai kolektyvinės sutartys taikomos ir profesinėms sąjungoms priklausantiems, ir joms nepriklausantiems darbuotojams. Ir priešingai – samdomųjų darbuotojų, kuriems taikomos kolektyvinės sutartys, procentinė dalis gali būti mažesnė nei profesinėms sąjungoms priklausančių samdomųjų darbuotojų procentinė dalis. Taip gali būti tuo atveju, kai kolektyvinių sutarčių nėra arba kai kolektyvinės sutartys taikomos ne visiems profesinėms sąjungoms priklausantiems darbuotojams.
Socialinis dialogas
TR 69. Kad apskaičiuotų informaciją, kurios reikalaujama pagal 63 straipsnio a punktą, įmonė turi nustatyti, kuriose Europos ekonominės erdvės (EEE) šalyse ji turi daug darbuotojų (t. y. bent 50 darbuotojų, sudarančių bent 10 % jos visų samdomųjų darbuotojų). Teikdama informaciją apie tas šalis, ji turi nurodyti samdomųjų darbuotojų toje šalyje, dirbančių įmonėse, kuriose darbuotojams atstovauja darbuotojų atstovai, procentinę dalį. Įsisteigimo vieta apibrėžiama kaip bet kuri veiklos vieta, kurioje įmonė vykdo nelaikiną ekonominę veiklą naudodama žmogiškuosius išteklius ir turtą. Pavyzdžiui: gamykla, mažmeninės prekybos tinklo filialas arba įmonės būstinė. Šalyse, kuriose yra tik viena įsisteigimo vieta, nurodoma procentinė dalis turi būti 100 % arba 0 %.
TR 70. Informacija, kurią reikalaujama atskleisti pagal šį atskleidimo reikalavimą, turi būti pateikiama taip:
1 lentelė.
Informacijos apie kolektyvinių sutarčių aprėptį ir socialinį dialogą pateikimo šablonas
|
Kolektyvinių sutarčių aprėptis |
Socialinis dialogas |
|
Aprėpties dalis |
Samdomieji darbuotojai – EEE (šalyse, kuriose turima > 50 samdomųjų darbuotojų, sudarančių > 10 % visų samdomųjų darbuotojų) |
Samdomieji darbuotojai – ne EEE (regionų, kuriuose turima > 50 samdomųjų darbuotojų, sudarančių > 10 % visų samdomųjų darbuotojų, įvertis) |
Atstovavimas darbo vietoje (tik EEE) (šalyse, kuriose turima > 50 samdomųjų darbuotojų, sudarančių > 10 % visų samdomųjų darbuotojų) |
0 –19 % |
|
A regionas |
|
20 –39 % |
A šalis |
B regionas |
|
40 –59 % |
B šalis |
|
A šalis |
60 –79 % |
|
|
B šalis |
80 –100 % |
|
|
|
S1-9 atskleidimo reikalavimas „Įvairovės rodikliai“
TR 71. Rengdama atskleidžiamą informaciją apie lyčių aspektą aukščiausiosios vadovybės lygmeniu, įmonė turi naudoti aukščiausiosios vadovybės apibrėžtį, pagal kurią ji yra vienu ar dviem lygiais žemiau nei administraciniai ir priežiūros organai, nebent ši sąvoka jau yra apibrėžta atsižvelgiant į įmonės veiklą ir skiriasi nuo ankstesnio aprašymo. Tokiu atveju įmonė gali naudoti savo pačios aukščiausiosios vadovybės apibrėžtį ir atskleisti šį faktą bei savo pačios apibrėžtį.
S1-10 atskleidimo reikalavimas „Deramas darbo užmokestis“
TR 72. Mažiausias darbo užmokestis apskaičiuojamas mažiausio užmokesčio kategorijoje, neįskaitant stažuotojų ir praktiką atliekančių asmenų. Jis turi būti pagrįstas baziniu darbo užmokesčiu, pridėjus visus fiksuotus papildomus mokėjimus, kurie garantuojami visiems samdomiesiems darbuotojams. Mažiausias darbo užmokestis turi būti vertinamas atskirai kiekvienoje šalyje, kurioje įmonė vykdo veiklą, išskyrus EEE nepriklausančias šalis, kai atitinkamas deramas arba minimalusis darbo užmokestis nustatomas subnacionaliniu lygmeniu.
TR 73. Deramo darbo užmokesčio lyginamasis indeksas, naudojamas palyginimo su mažiausiu darbo užmokesčiu tikslu, neturi būti mažesnis kaip:
EEE: minimalusis darbo užmokestis, nustatytas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2022/2041 ( 103 ) dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio Europos Sąjungoje. Laikotarpiu, kol bus pradėta taikyti Direktyva (ES) 2022/2041, kai taikytino teisės aktais ar kolektyvinėmis derybomis nustatyto minimaliojo darbo užmokesčio EEE šalyje nėra, įmonė turi naudoti deramo darbo užmokesčio lyginamąjį indeksą, kuris yra arba ne mažesnis už minimalųjį darbo užmokestį panašios socialinės ir ekonominės padėties kaimyninėje šalyje, arba ne mažesnis už dažnai naudojamą tarptautinę normą, kaip antai 60 % šalies darbo užmokesčio medianos ir 50 % vidutinio darbo užmokesčio neatskaičius mokesčių;
ne EEE:
darbo užmokesčio lygis, nustatytas pagal bet kokius galiojančius tarptautinės, nacionalinės ar subnacionalinės teisės aktus, oficialias nuostatas ar kolektyvines sutartis, remiantis darbo užmokesčio, kurio reikia deramam gyvenimo lygiui užtikrinti, vertinimu;
jeigu nė viena i papunktyje nurodyta priemonė neegzistuoja, bet koks nacionalinės ar subnacionalinės teisės aktais arba kolektyvinėmis derybomis nustatytas minimalusis darbo užmokestis, arba
jeigu nė viena iš i arba ii papunktyje nurodytų priemonių neegzistuoja, bet koks lyginamasis indeksas, atitinkantis Tvarios prekybos iniciatyvoje (IDH) („Pragyvenimą užtikrinančio darbo užmokesčio veiksmų gairės. Pragyvenimą užtikrinančio darbo užmokesčio tiekimo grandinėse platforma“) nustatytus kriterijus, įskaitant taikytinus lyginamuosius indeksus, suderintus su „Anker“ metodika arba pateiktus fondo „Wage Indicator“ ar Teisingo darbo užmokesčio tinklo, jeigu užtikrinama, kad nustatant užimtumo sąlygas, pirmiausia būtų atsižvelgiama į kolektyvines derybas.
74 TR. Direktyvoje (ES) 2022/2041 dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio Europos Sąjungoje daroma nuoroda į tarptautiniu lygmeniu paprastai naudojamas orientacines pamatines vertes, pvz., 60 % darbo užmokesčio neatskaičius mokesčių medianos ir 50 % vidutinio darbo užmokesčio neatskaičius mokesčių, ir (arba) nacionaliniu lygmeniu naudojamas orientacines pamatines vertes. Duomenis apie 60 % darbo užmokesčio neatskaičius mokesčių medianos ir 50 % vidutinio darbo užmokesčio neatskaičius mokesčių orientacines vertes galima gauti iš Europos darbo jėgos tyrimo.
S1-11 atskleidimo reikalavimas „Socialinė apsauga“
TR 75. Socialinė apsauga yra visos priemonės, kuriomis suteikiama galimybė gauti sveikatos priežiūros paslaugas ir pajamų paramą sudėtingų gyvenimo įvykių, pavyzdžiui, darbo praradimo, ligos ir medicininės priežiūros poreikio, vaiko gimimo ir auginimo, išėjimo į pensiją ir pensijos poreikio, atvejais.
S1-12 atskleidimo reikalavimas „Neįgalieji“
TR 76. Atskleisdama 77 straipsnyje reikalaujamą informaciją apie neįgaliuosius įmonė turi pateikti bet kokią kontekstinę informaciją, kuri yra būtina siekiant suprasti duomenis ir tai, kaip duomenys buvo surinkti (metodiką). Pavyzdžiui, tai informacija apie neįgaliųjų skirtingų teisinių apibrėžčių skirtingose šalyse, kuriose įmonė vykdo veiklą, poveikį.
S1-13 atskleidimo reikalavimas „Mokymo ir įgūdžių ugdymo rodikliai“
TR 77. Reguliari veiklos rezultatų peržiūra apibrėžiama kaip peržiūra, pagrįsta samdomajam darbuotojui ir jo vadovui žinomais kriterijais, atliekama bent kartą per metus samdomajam darbuotojui žinant. Peržiūra gali apimti darbuotojo tiesioginio vadovo, kolegų ar platesnio samdomųjų darbuotojų rato vertinimą. Peržiūroje taip pat gali dalyvauti žmogiškųjų išteklių departamentas. Siekdama atskleisti pagal 83 straipsnio a papunktį reikalaujamą informaciją, įmonė vardiklyje turi naudoti pagal ETAS S1-6 atskleidimo reikalavimą pateikiamus samdomųjų darbuotojų skaičius, kad apskaičiuotų:
vieno samdomojo darbuotojo veiklos rezultatų peržiūrų skaičių ir (arba) dalį ir
peržiūrų skaičių, palyginti su sutartu vadovybės atliekamų peržiūrų skaičiumi.
TR 78. Siekdama atskleisti 83 straipsnio b punkte reikalaujamą vidurkį, įmonė turi apskaičiuoti: bendrą samdomiesiems darbuotojams siūlomų ir jų baigtų mokymų valandų skaičių, padalytą iš bendro kiekvienos lyties kategorijos samdomųjų darbuotojų skaičiaus. Teikiant informaciją apie bendrą mokymo valandų vidurkį ir vidurkį pagal lytį, turi būti naudojamas bendras samdomųjų darbuotojų skaičius ir samdomųjų darbuotojų skaičius pagal lytį, nurodomi vykdant ETAS S1-6 atskleidimo reikalavimą.
TR 79. Samdomųjų darbuotojų kategorijos yra samdomųjų darbuotojų suskirstymas pagal lygį (pavyzdžiui, vyresnioji vadovybė, vidurinės grandies vadovybė) arba funkcijas (pavyzdžiui, techninės, administracinės, gamybinės). Ši informacija gaunama iš įmonės savų žmogiškųjų išteklių sistemos. Skirstydama darbo jėgą į kategorijas, įmonė turi apibrėžti pagrįstas ir prasmingas darbuotojų kategorijas, kurios suteiktų galimybę informacijos vartotojams suprasti skirtingoms kategorijoms taikomus skirtingus veiklos rezultatų rodiklius. Įmonė gali pateikti vykdomųjų ir nevykdomųjų samdomųjų darbuotojų kategorijas.
S1-14 atskleidimo reikalavimas „Sveikatos ir saugos rodikliai“
TR 80. Taikant 88 straipsnio a punktą, savos darbo jėgos, kuriai taikoma įmonės sveikatos ir saugos vadybos sistema, procentinė dalis turi būti atskleidžiama remiantis darbuotojų skaičiumi, o ne etato ekvivalentais.
TR 81. Taikant 90 straipsnį, kai atliekamas įmonės sveikatos ir saugos vadybos sistemos ar tam tikrų jos dalių vidaus auditas ar išorės sertifikavimas, įmonė gali nurodyti šį faktą arba jo nebuvimą ir, kai taikoma, pagrindinius tokio audito ir (arba) sertifikavimo standartus.
TR 82. Informacija apie mirtis dėl su darbu susijusių sužalojimų ir mirtis dėl su darbu susijusių sveikatos sutrikimų gali būti pateikiama atskirai.
Gairės dėl sąvokos „su darbu susijęs“
TR 83. Su darbu susiję sužalojimai ir su darbu susiję sveikatos sutrikimai patiriami dėl pavojų darbo vietoje poveikio. Nepaisant to, gali įvykti su pačiu darbu nesusiję kitų rūšių incidentai. Pavyzdžiui, toliau nurodyti incidentai nelaikomi susijusiais su darbu, nebent taikomuose teisės aktuose nurodyta kitaip:
prie darbo jėgos priskiriamas asmuo darbe patiria širdies smūgį, kuris yra nesusijęs su darbu;
prie darbo jėgos priskiriamas asmuo, važiuodamas į darbą ar iš darbo, sužalojamas automobilio avarijoje (kai vairavimas nėra darbo dalis ir kai transportavimo įmonė neorganizavo) ir
epilepsija sergantį prie darbo jėgos priskiriamą asmenį darbe ištinka priepuolis, kuris yra nesusijęs su darbu.
TR 84. Kai keliaujama darbo tikslais, sužalojimai ar sveikatos sutrikimai, įvykę asmeniui keliaujant, yra susiję su darbu, jeigu sužalojimo ar sveikatos sutrikimo metu asmuo vykdė darbinę veiklą, atitinkančią darbdavio interesus. Tokios veiklos pavyzdžiai, be kita ko, yra kelionė pas klientus ir iš jų; darbo užduočių vykdymas ir vaišinimas arba vaišinimasis siekiant sudaryti sandorį, aptarti ar paskatinti verslą (darbdavio nurodymu). Jeigu už kelionės į darbą ir atgal transportą atsakinga įmonė, važinėjant į darbą įvykę incidentai laikomi susijusiais su darbu. Nepaisant to, kelionėse, už kurias įmonė nėra atsakinga (t. y., kai reguliariai važinėjama į darbą), įvykę incidentai gali būti nurodomi atskirai, jeigu tokie duomenys yra prieinami visoje įmonėje.
TR 85. Kai dirbama iš namų, sužalojimai ir sveikatos sutrikimai, įvykę dirbant iš namų, yra susiję su darbu, jeigu sužalojimas ar sveikatos sutrikimas įvyksta asmeniui dirbant iš namų ir tas sužalojimas ar sveikatos sutrikimas yra tiesiogiai susijęs su darbo atlikimu, o ne su bendra namų aplinka ar infrastruktūra.
TR 86. Psichikos ir elgesio sutrikimas laikomas susijusiu su darbu, jei atitinkamas asmuo apie jį pranešė savanoriškai, jis yra patvirtintas remiantis tinkamą mokymą gavusio bei patirties turinčio sveikatos priežiūros specialisto nuomone ir toje nuomonėje teigiama, kad sutrikimas susijęs su darbu.
TR 87. Sveikatos problemos, kurias sukelia, pavyzdžiui, rūkymas, piktnaudžiavimas narkotikais ir alkoholiu, fizinis neaktyvumas, nesveika mityba ir su darbu nesusiję psichologiniai veiksniai, nelaikomos susijusiomis su darbu.
TR 88. Profesinės ligos nelaikomos su darbu susijusiais sužalojimais, tačiau priskiriamos prie su darbu susijusių sveikatos sutrikimų.
Su darbu susijusių sužalojimų rodiklio apskaičiavimo gairės
TR 89. Apskaičiuodama su darbu susijusių sužalojimų rodiklį, įmonė atitinkamą atvejų skaičių turi padalyti š bendro prie savos darbo jėgos priskiriamų asmenų dirbtų valandų skaičiaus, padauginto iš 1 000 000 . Tokiu būdu šie rodikliai rodo atitinkamų atvejų skaičių vienam milijonui dirbtų valandų. 1 000 000 dirbtų valandų pagrįstas rodiklis rodo su darbu susijusių sužalojimų skaičių, tenkantį 500 visą darbo laiką dirbančių prie savos darbo jėgos priskiriamų asmenų per vienų metų laikotarpį. Palyginamumo tikslais 1 000 000 dirbtų valandų pagrįstas rodiklis taip pat turi būti taikomas mažiau nei 500 prie darbo jėgos priskiriamų asmenų turinčioms įmonėms.
TR 90. Jeigu įmonė negali tiksliai apskaičiuoti dirbtų valandų skaičiaus, ji gali apskaičiuoti jo įvertį, pagrįstą įprastomis arba standartinėmis darbo valandomis, atsižvelgdama į teises į apmokamą nebuvimo darbe laikotarpį (pavyzdžiui, mokamas atostogas, mokamas laikinojo nedarbingumo atostogas, švenčių dienas), ir tai paaiškinti atskleisdama informaciją.
TR 91. Apskaičiuodama registruotinų su darbu susijusių sužalojimų skaičių ir rodiklį, įmonė turi įtraukti mirtis dėl su darbu susijusių sužalojimų.
Gairės dėl registruotinų su darbu susijusių sveikatos sutrikimų
TR 92. Su darbu susiję sveikatos sutrikimai gali apimti ūmias, pasikartojančias ir lėtines sveikatos problemas, kurias sukelia arba paaštrina darbo sąlygos ar praktika. Tai gali būti raumenų ir kaulų sistemos sutrikimai, odos ir kvėpavimo takų ligos, piktybinis vėžys, fizinių veiksnių sukeliamos ligos (pvz., triukšmo sukeltas klausos sutrikimas, vibracijos sukeltos ligos) ir psichikos ir elgesio sutrikimai (pavyzdžiui, nerimas, potrauminio streso sutrikimas). Atskleisdama reikalaujamą informaciją įmonė turi bent įtraukti atvejus, išvardytus TDO profesinių ligų sąraše.
TR 93. Šiame standarte su darbu susiję raumenų ir kaulų sistemos sutrikimai priskiriami prie su darbu susijusių sveikatos sutrikimų (bet ne sužalojimų).
TR 94. Atvejai, kuriuos būtina atskleisti pagal 88 straipsnio d punktą, yra susiję su sveikatos sutrikimų, susijusių su darbu, atvejais, apie kuriuos pranešama įmonei arba kuriuos įmonė nustato per sveikatos patikrinimus per ataskaitinį laikotarpį. Apie su darbu susijusius sveikatos sutrikimų atvejus įmonei gali pranešti paveikti asmenys, kompensavimo agentūros ar sveikatos priežiūros specialistai. Atskleidžiant informaciją galima įtraukti per ataskaitinį laikotarpį nustatytus anksčiau prie įmonės darbo jėgos priskirtų asmenų su darbu susijusių sveikatos sutrikimų atvejus.
Gairės dėl prarastų darbo dienų skaičiaus
TR 95. Prarastų darbo dienų skaičius turi būti apskaičiuojamas taip, kad būtų įtraukiama pirma visa ir paskutinė neatvykimo į darbą diena. Skaičiuojant turėtų būti įtraukiamos kalendorinės dienos, taigi dienos, kuriomis paveikiamas asmuo neturi dirbti (pavyzdžiui, savaitgaliai, švenčių dienos), bus laikomos prarastomis darbo dienomis.
S1-15 atskleidimo reikalavimas „Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra“
TR 96. Atostogos dėl šeiminių priežasčių apima motinystės atostogas, tėvystės atostogas, vaiko priežiūros atostogas ir slaugos atostogas, kurių galima išeiti pagal nacionalinę teisę ar kolektyvines sutartis. Šio standarto tikslu šios sąvokos apibrėžiamos taip:
motinystės atostogos (taip pat vadinamos nėštumo ir gimdymo atostogomis) – dirbančių moterų užimtumo apsaugos atostogos, skiriamos kurį laiką prieš gimdymą (arba tam tikrose šalyse įvaikinimą) ir po jo;
tėvystės atostogos – galimybė gimus vaikui ar jį įsivaikinus priežiūros teikimo tikslais atleisti nuo darbo tėvą arba, kai tai pripažįstama pagal nacionalinę teisę ir ta apimtimi, kuria tai pripažįstama, tėvui prilyginamą antrąjį partnerį;
vaiko priežiūros atostogos – galimybė atleisti tėvus nuo darbo gimus vaikui arba jį įsivaikinus, kad jie galėtų tą vaiką prižiūrėti, kaip apibrėžta kiekvienos valstybės narės;
slaugos atostogos – atostogos darbuotojams, kad jie galėtų asmeniškai prižiūrėti giminaitį arba asmenį, kuris gyvena tame pačiame namų ūkyje kaip ir darbuotojas ir kuriam dėl rimtos medicininės priežasties reikia didelės priežiūros ar pagalbos, kaip apibrėžta kiekvienos valstybės narės.
TR 97. Taikant 93 straipsnio a punktą, teisę į atostogas dėl šeiminių priežasčių turintys samdomieji darbuotojai yra tie darbuotojai, kuriems taikomi teisės aktai, organizacijos politika, susitarimai, sutartys ar kolektyvinės sutartys, kuriuose numatytos teisės į atostogas dėl šeiminių priežasčių, ir kurie apie savo teisę pranešė įmonei, arba įmonė apie šią teisę žino.
S1-16 atskleidimo reikalavimas „Atlygio rodikliai (užmokesčio skirtumas ir bendras atlygis)“
Užmokesčio skirtumas
TR 98. Rinkdama pagal 97 straipsnio a punktą reikalaujamą informaciją apie skirtumą tarp savo samdomųjų darbuotojų moterų ir vyrų užmokesčio (dar vadinamą vyrų ir moterų užmokesčio skirtumu) įmonė turi taikyti šią metodiką:
įtraukti visų samdomųjų darbuotojų valandos užmokestį neatskaičius mokesčių ir
taikyti šią formulę vyrų ir moterų užmokesčio skirtumui apskaičiuoti:
TR 99. Atskleisdama 97 straipsnio a punkte reikalaujamą informaciją įmonė turi pateikti bet kokią kontekstinę informaciją, kuri yra būtina siekiant suprasti duomenis ir tai, kaip duomenys buvo surinkti (metodiką). Gali būti pateikiama informacija apie tai, kaip objektyvūs veiksniai, pavyzdžiui, darbo rūšis ir valstybė, kurioje asmenys dirba, daro įtaką vyrų ir moterų užmokesčio skirtumui.
TR 100. Turi būti nurodomas įmonės einamojo ataskaitinio laikotarpio vyrų ir moterų užmokesčio skirtumo dydis, o jeigu jis buvo nurodytas ankstesnėse tvarumo ataskaitose – dviejų ankstesnių ataskaitinių laikotarpių.
Bendro atlygio santykis
TR 101. Rinkdama pagal 97 straipsnio b punktą reikalaujamą informaciją, įmonė turi:
įtraukti visus samdomuosius darbuotojus;
apsvarstyti, priklausomai nuo įmonės darbo užmokesčio politikos, visus šiuos veiksnius:
bazinį darbo užmokestį, kuris yra garantuotos, trumpalaikės ir nekintamos piniginės kompensacijos suma;
išmokas pinigais, kurios yra bazinio darbo užmokesčio ir piniginių išmokų, premijų, komisinių, piniginio pelno dalies ir kitų formų kintamųjų piniginių mokėjimų suma;
išmokas natūra, kaip antai automobilius, privatų sveikatos draudimą, gyvybės draudimą, sveikatingumo programas, ir
tiesioginį atlygį, kuris yra išmokų pinigais, išmokų natūra ir visų metinių ilgalaikių paskatų (pavyzdžiui, suteiktų akcijų pasirinkimo sandorių, akcijų ar investicinių vienetų, kuriems taikomi apribojimai, su rezultatais susietų akcijų ar investicinių vienetų, fantominių akcijų, teisių į akcijų vertės padidėjimą ir ilgalaikių piniginių premijų) tikrosios vertės suma;
taikyti šią formulę metinio bendro atlygio santykiui apskaičiuoti:
TR 102. Siekdama iliustruoti kontekstinę informaciją įmonė gali pateikti paaiškinimą, kad būtų galima suprasti duomenis ir tai, kaip jie buvo surinkti (metodiką). Vien kiekybinių duomenų, kaip antai metinio bendro atlygio santykio, gali nepakakti, kad būtų galima suprasti užmokesčio skirtumą ir jo veiksnius. Pavyzdžiui, užmokesčio santykiui įtakos gali turėti įmonės dydis (pavyzdžiui, pajamos, samdomųjų darbuotojų skaičius), jos sektorius, jos užimtumo strategija (pavyzdžiui, kliovimasis pagal rangos sutartis dirbančiais darbuotojais ar ne visą darbo laiką dirbančiais samdomaisiais darbuotojais, aukštas automatizavimo lygis) arba valiutos kursų svyravimai.
S1-17 atskleidimo reikalavimas „Incidentai, skundai ir stiprus poveikis žmogaus teisėms“
TR 103. Be informacijos, kurios reikalaujama pagal 103 ir 104 straipsnius, įmonė gali atskleisti incidentų ir (arba) skundų ir veiksmų, kurių imtasi, susijusių su toliau nurodytais dalykais, statusą:
įmonės peržiūrėtais incidentais;
įgyvendinamais ištaisymo planais;
ištaisymo planais, kurie jau buvo įgyvendinti ir kurių rezultatai buvo peržiūrėti vykdant įprastus vidaus valdymo peržiūros procesus, ir
incidentais, dėl kurių veiksmų imtis nebereikia.
TR 104. ►C1 Jeigu įmonė rengia 103 TR aprašytą informaciją, ji gali atsižvelgti į toliau nurodytus dalykus: ◄
incidentui nebetaikomi veiksmai, jeigu jis yra išspręstas, byla užbaigta arba įmonei nereikia imtis tolesnių veiksmų. Pavyzdžiui, incidentas, dėl kurio nereikia imtis tolesnių veiksmų, gali apimti atvejus, kai skundas buvo atsiimtas arba kai pagrindinės incidentą lėmusios aplinkybės nebeegzistuoja;
taisomasis veiksmas paprastai yra nukreipiamas į įtariamą priekabiautoją ir įtariamą auką. Į auką nukreiptas taisomasis veiksmas gali būti siūlymas apmokėti jo (jos) išlaidas už konsultacines sesijas, suteikti mokamų atostogų, kompensuoti laikinojo nedarbingumo ir (arba) atostogų dienas, jeigu auka patyrė kokių nors išlaidų dėl priekabiavimo (pavyzdžiui, išnaudojo laikinojo nedarbingumo ar atostogų dienas), ir
į priekabiautoją nukreiptas taisomasis veiksmas gali būti žodinis ir (arba) rašytinis įspėjimas, įpareigojimas dalyvauti konsultacijose kovos su priekabiavimu klausimais arba priekabiautojo siuntimas į atitinkamą seminarą, informuotumo apie priekabiavimą didinimo ir priekabiavimo prevencijos mokymus. Viena iš galimybių taip pat yra nušalinimas nuo pareigų nemokant užmokesčio. Jeigu priekabiautojas anksčiau buvo drausmintas, tačiau priekabiauti nesiliovė, gali prireikti rimtesnio sudrausminimo.
TR 105. Dideli incidentai žmogaus teisių srityje apima ieškinius ir oficialius skundus per įmonės arba trečiųjų šalių skundų teikimo mechanizmus, rimtus kaltinimus viešuose pranešimuose arba žiniasklaidoje, kai jie yra susiję su įmonės sava darbo jėga ir incidentų fakto įmonė neginčija, taip pat kitą įmonei žinomą stiprų poveikį.
TR 106. Be informacijos, kurios reikalaujama pagal 104 straipsnį, įmonė gali atskleisti didelių incidentų žmogaus teisių srityje, kai įmonė atliko tam tikrą vaidmenį užtikrinant galimybę ištaisyti poveikį paveiktiems asmenims per ataskaitinį laikotarpį, skaičių.
A.1 priedėlis.
Su 2 ETAS susijusios atskleidžiamos informacijos taikymo reikalavimai
Šis priedėlis yra neatskiriama S1 ETAS „Sava darbo jėga“ dalis. Jis padeda taikyti 2 ETAS atskleidimo reikalavimus, išdėstytus šiame standarte, ir turi tokią pačią galią kaip kitos šio standarto dalys. Jame pateikiamas nebaigtinis veiksnių, į kuriuos įmonė turi atsižvelgti laikydamasi 2 ETAS SBM-2 ir 2 ETAS SBM-3 reikalavimų, sąrašas. Toliau vartojamų terminų apibrėžtys šiame priedėlyje nėra pateikiamos. Visų terminų apibrėžtis galima rasti II priedėlyje pateiktame santrumpų ir terminų žodynėlyje.
Socialiniai ir žmogaus teisių klausimai |
Nebaigtinis veiksnių, į kuriuos reikia atsižvelgti atliekant reikšmingumo vertinimą, sąrašas |
Užtikrintas užimtumas |
Pagal terminuotas darbo sutartis dirbančių darbuotojų procentinė dalis, nesamdomųjų darbuotojų ir samdomųjų darbuotojų santykis, socialinė apsauga |
Darbo laikas |
Samdomųjų darbuotojų, dirbančių pagal ne viso darbo laiko ar nenustatytos apimties darbo sutartis, procentinė dalis, samdomųjų darbuotojų pasitenkinimas dėl darbo laiko |
Deramas darbo užmokestis |
ES, nacionalinės ar vietos teisinės deramo darbo užmokesčio, teisingo darbo užmokesčio ir minimaliojo darbo užmokesčio apibrėžtys |
Socialinis dialogas, darbo tarybų egzistavimas, darbuotojų informavimo, konsultavimosi su jais ir jų dalyvavimo teisės |
Atstovavimo darbo vietoje, tarpvalstybiniu mastu ir valdybos lygmeniu pasitelkiant profesines sąjungas ir (arba) darbo tarybas mastas. |
Asociacijų laisvė, kolektyvinės derybos, įskaitant darbo jėgos, kuriai taikomos kolektyvinės sutartys, dalį |
Savos darbo jėgos, kuriai taikomos kolektyvinės sutartys, procentinė dalis, prastovos |
Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra |
Atostogos dėl šeiminių priežasčių, lankstus darbo laikas, galimybė naudotis vaikų priežiūros paslaugomis |
Sveikata ir sauga |
Sveikatos ir saugos sistemos aprėptis, mirštamumo, nemirtinų nelaimingų atsitikimų, su darbu susijusių sveikatos sutrikimų, prarastų darbo dienų rodiklis |
Lyčių lygybė ir vienodas užmokestis už vienodos vertės darbą |
Aukščiausias vadovaujamas pareigas einančių moterų ir savų darbuotojų moterų procentinė dalis, vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas |
Mokymas ir įgūdžių ugdymas |
Mokymų skaičius ir pasiskirstymas, samdomųjų darbuotojų, kurių veiklos rezultatai ir raida reguliariai peržiūrimi, procentinė dalis |
Neįgaliųjų užimtumas ir įtrauktis |
Samdomiesiems darbuotojams su negalia skirtų užimtumo ir prieinamumo priemonių procentinė dalis |
Kovos su smurtu ir priekabiavimu darbo vietoje priemonės |
Smurto ir priekabiavimo paplitimas |
Įvairovė |
Moterų ir (arba) etninių grupių ar mažumų atstovavimas tarp savų darbuotojų Savos darbo jėgos pasiskirstymas pagal amžių Neįgaliųjų, priskiriamų prie savos darbo jėgos, procentinė dalis |
Vaikų darbas |
Operacijų ir geografinių vietovių, dėl kurių kyla vaikų darbo rizika, rūšis |
Priverčiamasis darbas |
Operacijų ir geografinių vietovių, dėl kurių kyla priverčiamojo darbo rizika, rūšis |
A.2 priedėlis.
ETAS S1-1 „Su sava darbo jėga susijusi politika“ taikymo reikalavimai
Šis priedėlis yra neatskiriama S1 ETAS „Sava darbo jėga“ dalis ir turi tokią pačią galią kaip kitos šio standarto dalys. Jis padeda taikyti ETAS S1-1 atskleidimo reikalavimą dėl socialinių ir žmogaus teisių klausimų, pateikiant atskleidžiamos informacijos pavyzdžių:
Socialiniai ir žmogaus teisių klausimai |
Politikos priemonių pavyzdžiai |
Užtikrintas užimtumas |
Neatleidimo politika, terminuotų sutarčių pratęsimo apribojimai, darbdavio suteikiama socialinė apsauga, kai jos nesuteikia valstybė |
Darbo laikas |
Viršvalandžių, ilgų ar padalytų pamainų ir darbo naktį bei savaitgaliais apribojimai, pakankamas parengiamasis laikotarpis |
Deramas darbo užmokestis |
Politika, kuria siekiama užtikrinti, kad visi prie savos darbo jėgos priskiriami asmenys gautų deramą darbo užmokestį |
Socialinis dialogas, darbo tarybų egzistavimas, darbuotojų informavimo, konsultavimosi su jais ir jų dalyvavimo teisės |
Politika, kuria siekiama skatinti įstaigas užmegzti socialinį dialogą su darbuotojų atstovais, reguliariai juos informuoti ir su jais konsultuotis, taip pat konsultuotis prieš priimant galutinius sprendimus su užimtumu susijusių klausimų |
Asociacijų laisvė, kolektyvinės derybos, įskaitant darbuotojų, kuriems taikomos kolektyvinės sutartys, dalį |
Nesikišimas į profesinių sąjungų kūrimo ir verbavimo procesą (įskaitant galimybę profesinėms sąjungoms patekti į įmones), sąžiningos derybos, pakankamo laisvo nuo darbo suteikimas darbuotojų atstovams jų pareigoms atlikti, patalpos ir apsauga nuo atleidimo iš darbo darbuotojų atstovams, profesinių sąjungų narių ir darbuotojų atstovų nediskriminavimas |
Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra |
Atostogos dėl šeiminių priežasčių, lankstus darbo laikas, galimybė naudotis dienos priežiūros paslaugomis visiems samdomiesiems darbuotojams |
Sveikata ir sauga |
Visiems saviems darbuotojams taikoma sveikatos ir saugos vadybos sistema |
►C1 Lyčių lygybė ir vienodas užmokestis už vienodos vertės darbą ◄ |
►C1 Lyčių lygybės ir vienodo užmokesčio už vienodos vertės darbą politika ◄ |
Mokymas ir įgūdžių ugdymas |
Samdomųjų darbuotojų įgūdžių ir karjeros perspektyvų gerinimo politika |
Neįgaliųjų užimtumas ir įtrauktis |
Darbo vietų prieinamumo neįgaliesiems politika |
Kovos su smurtu ir priekabiavimu darbo vietoje priemonės |
Visiško smurto ir priekabiavimo darbo vietoje netoleravimo politika |
Įvairovė |
Įtraukties politika (t. y. etninė įvairovė arba mažumų grupės) ir pozityvūs veiksmai |
Vaikų darbas |
Politika, kurios tikslas yra nustatyti vaikų darbo atvejus, nustatyti sritis, kuriose jauniems darbuotojams kyla pavojingo darbo grėsmė, ir užkirsti kelią poveikio rizikai |
Priverčiamasis darbas |
Politika, kuria siekiama nustatyti, kur naudojamas priverčiamasis darbas, ir sumažinti priverčiamojo darbo riziką |
A.3 priedėlis.
ETAS S1-4 „Veiksmai, kurių imamasi dėl reikšmingo poveikio savai darbo jėgai, su sava darbo jėga susijusių reikšmingų rizikų valdymo ir pasinaudojimo reikšmingomis galimybėmis metodai ir tų veiksmų veiksmingumas“ taikymo reikalavimai
Šis priedėlis yra neatskiriama S1 ETAS „Sava darbo jėga“ dalis ir turi tokią pačią galią kaip kitos šio standarto dalys. Jis padeda taikyti ETAS S1-4 atskleidimo reikalavimą dėl socialinių ir žmogaus teisių klausimų, pateikiant atskleidžiamos informacijos pavyzdžių:
Socialiniai ir žmogaus teisių klausimai |
Veiksmų pavyzdžiai |
Užtikrintas užimtumas |
Siūlyti nuolatines sutartis samdomiesiems darbuotojams, dirbantiems pagal terminuotas darbo sutartis, įgyvendinti socialinės apsaugos planus, kai valstybė pakankamos apsaugos nesuteikia |
Darbo laikas |
Numatyti pamaininio darbo rotaciją, pailginti išankstinio pranešimo apie darbo grafiką terminą, sutrumpinti perteklinius viršvalandžius |
Deramas darbo užmokestis |
Derėtis dėl teisingo darbo užmokesčio sudarant kolektyvines sutartis, tikrinti, ar įdarbinimo agentūros moka teisingą darbo užmokestį |
Socialinis dialogas, darbo tarybų egzistavimas, darbuotojų informavimo, konsultavimosi su jais ir jų dalyvavimo teisės |
Išplėsti per socialinį dialogą aptariamų tvarumo klausimų sąrašą, padidinti posėdžių skaičių, padidinti darbo tarybų išteklius |
Asociacijų laisvė, kolektyvinės derybos, įskaitant darbuotojų, kuriems taikomos kolektyvinės sutartys, dalį |
Išplėsti per kolektyvines derybas aptariamų tvarumo klausimų sąrašą, padidinti darbuotojų atstovams skirtus išteklius |
Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra |
Išplėsti teises į atostogas dėl šeiminių priežasčių ir lankstų darbo grafiką, padidinti galimybes naudotis dienos priežiūros paslaugomis |
Sveikata ir sauga |
Rengti daugiau mokymų sveikatos ir saugos srityje, daugiau investuoti į saugesnę įrangą |
►C1 Lyčių lygybė ir vienodas užmokestis už vienodos vertės darbą ◄ |
Tikslinis moterų įdarbinimas ir paaukštinimas, užmokesčio skirtumo mažinimas vedant derybas dėl kolektyvinių sutarčių |
Mokymas ir įgūdžių ugdymas |
Įgūdžių patikrinimai, mokymai įgūdžių spragoms užpildyti |
Neįgaliųjų užimtumas ir įtrauktis |
Prieinamumo priemonių didinimas |
Kovos su smurtu ir priekabiavimu darbo vietoje priemonės |
Skundų teikimo mechanizmų tobulinimas, sankcijų už smurtą ir priekabiavimą didinimas, prevencijos mokymai vadovybei |
Įvairovė |
Mokymai įvairovės ir įtraukties klausimais (įskaitant etninės kilmės aspektus), tikslinis nepakankamai atstovaujamų grupių įdarbinimas |
Vaikų darbas |
Amžiaus patikros priemonės, partnerystė su organizacijomis siekiant panaikinti vaikų darbą, kovos su nepriimtinu vaikų darbu priemonės |
Priverčiamasis darbas |
Priemonės, kuriomis užtikrinamas laisvas sutikimas dirbti be nuobaudos grėsmės, sutartys suprantama kalba, laisvė nutraukti darbo sutartį be nuobaudos, taip pat drausminės priemonės neturėtų įpareigoti dirbti, užtikrinamas laisvas sutikimas dirbti viršvalandžius, judėjimo laisvė (įskaitant galimybę išeiti iš darbo vietos), sąžiningas požiūris į darbuotojus migrantus, įdarbinimo agentūrų stebėsena |
A.4 priedėlis.
ETAS S1-5 „Uždaviniai, susiję su reikšmingo neigiamo poveikio valdymu, teigiamo poveikio didinimu ir reikšmingų rizikų ir galimybių valdymu“ taikymo reikalavimai
Šis priedėlis yra neatskiriama S1 ETAS „Sava darbo jėga“ dalis ir turi tokią pačią galią kaip kitos šio standarto dalys. Jis padeda taikyti ETAS S1-5 atskleidimo reikalavimą dėl socialinių ir žmogaus teisių klausimų, pateikiant atskleidžiamos informacijos pavyzdžių:
Socialiniai ir žmogaus teisių klausimai |
Uždavinių pavyzdžiai |
Užtikrintas užimtumas |
Padidinti darbuotojų, su kuriais sudarytos darbo sutartys (ypač neterminuotos darbo sutartys) ir kuriems taikoma socialinė apsauga, procentinę dalį |
Darbo laikas |
Padidinti darbuotojų, kuriems taikomas lankstus darbo grafikas, procentinę dalį |
Deramas darbo užmokestis |
Užtikrinti, kad visi prie savos darbo jėgos priskiriami asmenys gautų deramą darbo užmokestį |
Socialinis dialogas, darbo tarybų egzistavimas, darbuotojų informavimo, konsultavimosi su jais ir jų dalyvavimo teisės |
Į socialinį dialogą įtraukti daugiau įsisteigimo vietų ir (arba) šalių |
Asociacijų laisvė, kolektyvinės derybos, įskaitant darbuotojų, kuriems taikomos kolektyvinės sutartys, dalį |
Padidinti savos darbo jėgos, kuriai taikomos kolektyvinės sutartys, procentinę dalį, derėtis dėl kolektyvinių sutarčių, susijusių su tvarumo klausimais |
Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra |
Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros priemones taikyti didesnei savos darbo jėgos procentinei daliai |
Sveikata ir sauga |
Sumažinti sužalojimų ir dėl sužalojimų prarastų darbo valandų skaičių |
►C1 Lyčių lygybė ir vienodas užmokestis už vienodos vertės darbą ◄ |
Padidinti savų darbuotojų moterų ir aukščiausias vadovaujamas pareigas einančių moterų procentinę dalį, sumažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą |
Mokymas ir įgūdžių ugdymas |
Padidinti samdomųjų darbuotojų, dalyvaujančių mokymuose ir reguliariose įgūdžių ugdymo peržiūrose, procentinę dalį |
Neįgaliųjų užimtumas ir įtrauktis |
Padidinti prie savos darbo jėgos priskiriamų neįgaliųjų darbuotojų procentinę dalį |
Kovos su smurtu ir priekabiavimu darbo vietoje priemonės |
Priemones taikyti visose darbo vietose |
Įvairovė |
Padidinti nepakankamai atstovaujamų grupių procentinę dalį tarp savų darbuotojų ir aukščiausiosios vadovybės |
Vaikų darbas |
Priemones, kuriomis siekiama išvengti pavojingo darbo poveikio jauniems žmonėms, taikyti didesnei operacijų procentinei daliai |
Priverčiamasis darbas |
Priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią priverčiamajam darbui, taikyti didesniam skaičiui operacijų |
S2 ETAS
VERTĖS GRANDINĖS DARBUOTOJAI
Turinys |
|
Tikslas |
|
Sąveika su kitais ETAS |
|
Atskleidimo reikalavimai |
|
– |
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ |
Strategija |
|
– |
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-2 „Suinteresuotųjų subjektų interesai ir nuomonės“ |
– |
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-3 „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“ |
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas |
|
– |
S2-1 atskleidimo reikalavimas „Su vertės grandinės darbuotojais susijusi politika“ |
– |
S2-2 atskleidimo reikalavimas „Vertės grandinės darbuotojų įtraukimo sprendžiant klausimus dėl poveikio procesai“ |
– |
S2-3 atskleidimo reikalavimas „Neigiamo poveikio ištaisymo procesai ir kanalai, kuriais vertės grandinės darbuotojai gali išreikšti susirūpinimą“ |
– |
S2-4 atskleidimo reikalavimas „Veiksmai, kurių imamasi dėl reikšmingo poveikio vertės grandinės darbuotojams, su vertės grandinės darbuotojais susijusių reikšmingų rizikų valdymo ir pasinaudojimo reikšmingomis galimybėmis metodai ir tų veiksmų veiksmingumas“ |
Rodikliai ir uždaviniai |
|
– |
S2-5 atskleidimo reikalavimas „Uždaviniai, susiję su reikšmingo neigiamo poveikio valdymu, teigiamo poveikio didinimu ir reikšmingų rizikų ir galimybių valdymu“ |
A priedėlis. |
Taikymo reikalavimai |
– |
Tikslas |
– |
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ |
Strategija |
|
– |
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-2 „Suinteresuotųjų subjektų interesai ir nuomonės“ |
– |
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-3 „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“ |
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas |
|
– |
S2-1 atskleidimo reikalavimas „Su vertės grandinės darbuotojais susijusi politika“ |
– |
S2-2 atskleidimo reikalavimas „Vertės grandinės darbuotojų įtraukimo sprendžiant klausimus dėl poveikio procesai“ |
– |
S2-3 atskleidimo reikalavimas „Neigiamo poveikio ištaisymo procesai ir kanalai, kuriais vertės grandinės darbuotojai gali išreikšti susirūpinimą“ |
– |
►C1 S2-4 atskleidimo reikalavimas „Veiksmai, kurių imamasi dėl reikšmingo poveikio vertės grandinės darbuotojams, su vertės grandinės darbuotojais susijusių reikšmingų rizikų valdymo ir pasinaudojimo reikšmingomis galimybėmis metodai ir tų veiksmų veiksmingumas“ ◄ |
Rodikliai ir uždaviniai |
|
– |
S2-5 atskleidimo reikalavimas „Uždaviniai, susiję su reikšmingo neigiamo poveikio valdymu, teigiamo poveikio didinimu ir reikšmingų rizikų ir galimybių valdymu“ |
Tikslas
1. Šio standarto tikslas – nustatyti informacijos atskleidimo reikalavimus, kurie suteiks galimybę tvarumo ataskaitos vartotojams suprasti reikšmingą poveikį vertės grandinės darbuotojams, susijusį su pačios įmonės operacijomis ir vertės grandine, įskaitant poveikį per jos produktus ar paslaugas, taip pat per jos verslo santykius, ir jos susijusias reikšmingas rizikas ir galimybes, įskaitant:
kokį reikšmingą teigiamą ir neigiamą poveikį įmonė faktiškai daro arba gali daryti savo vertės grandinės darbuotojams;
visus veiksmus, kurių imtasi siekiant išvengti faktinio arba galimo neigiamo poveikio, jį sušvelninti arba ištaisyti, taip pat reaguoti į rizikas ir galimybes, ir tokių veiksmų rezultatus;
įmonės reikšmingų rizikų ir galimybių, įskaitant tas, kurios yra susijusios su jos poveikiu vertės grandinės darbuotojams ir priklausomybe nuo jų, pobūdį, rūšį ir mastą, taip pat tai, kaip įmonė jas valdo, ir
reikšmingų rizikų ir galimybių, įskaitant tas, kurios atsiranda dėl įmonės poveikio vertės grandinės darbuotojams ir priklausomybės nuo jų, finansinį poveikį įmonei trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais.
2. Kad šis tikslas būtų pasiektas, šiame standarte reikalaujama paaiškinti bendrą požiūrį, kuriuo įmonė vadovaujasi siekdama nustatyti ir valdyti bet kokį reikšmingą faktinį ir galimą poveikį vertės grandinės darbuotojams, susijusį su:
darbo sąlygomis (pavyzdžiui, užtikrintu užimtumu, darbo laiku, deramu darbo užmokesčiu, socialiniu dialogu, asociacijų laisve, įskaitant darbo tarybų buvimą, kolektyvinėmis derybomis, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra ir sveikata bei sauga);
vienodu požiūriu ir lygiomis galimybėmis visiems (pavyzdžiui, lyčių lygybe ir vienodu užmokesčiu už vienodos vertės darbą, mokymu ir įgūdžių ugdymu, neįgaliųjų užimtumu ir įtrauktimi, kovos su smurtu ir priekabiavimu darbo vietoje priemonėmis, taip pat įvairove);
kitomis su darbu susijusiomis teisėmis (pavyzdžiui, vaikų darbu, priverčiamuoju darbu, tinkamu būstu, vandeniu ir sanitarija ir privatumu).
3. Šiuo standartu taip pat reikalaujama paaiškinti, kaip toks poveikis ir įmonės priklausomybė nuo vertės grandinės darbuotojų gali lemti įmonei reikšmingas rizikas ar galimybes. Pavyzdžiui, neigiamas poveikis vertės grandinės darbuotojams gali sutrikdyti įmonės veiklą (dėl to, kad klientai atsisakytų pirkti jos produktus arba valstybės agentūros konfiskuotų jos prekes) ir pakenkti jos reputacijai. Ir priešingai, pagarba darbuotojų teisėms ir aktyvios paramos programos (pavyzdžiui, pagal finansinio raštingumo iniciatyvas) gali suteikti verslo galimybių, pavyzdžiui, užtikrinti patikimesnį tiekimą arba išplėsti būsimų vartotojų bazę.
4. Šis standartas taikomas visiems įmonės vertės grandinės pradinės ir galutinės grandžių darbuotojams, kuriems įmonė daro arba gali daryti reikšmingą poveikį, įskaitant poveikį, susijusį su pačios įmonės operacijomis ir vertės grandine, be kita ko, poveikį per jos produktus ar paslaugas, taip pat per jos verslo santykius. Jis taikomas visiems darbuotojams, kurie nepriskiriami prie savos darbo jėgos („sava darbo jėga“ apima samdomuosius darbuotojus, atskirus rangovus, t. y. savarankiškai dirbančius asmenis, ir darbuotojus, kuriuos teikia trečiosios šalies įmonės, daugiausia užsiimančios įdarbinimo veikla). Savai darbo jėgai taikomas S1 ETAS „Sava darbo jėga“ . Pavyzdžių, kam taikomas šis standartas, žr. 3 TR.
Sąveika su kitais ETAS
5. Šis standartas taikomas, kai per 2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ nustatytą reikšmingumo vertinimo procesą nustatomas su vertės grandinės darbuotojais susijęs reikšmingas poveikis ir (arba) reikšmingos rizikos ir galimybės.
6. Šis standartas turi būti skaitomas kartu su 1 ETAS „Bendrieji reikalavimai“ ir 2 ETAS, taip pat su S1 ETAS, S3 ETAS „Paveikiamos bendruomenės“ ir S4 ETAS „Vartotojai ir galutiniai naudotojai“ .
7. Pagal šį standartą teikiama informacija turi būti suderinta, nuosekli ir, kai aktualu, aiškiai susieta su teikiama informacija apie įmonės savą darbo jėgą pagal S1 ETAS, kad būtų užtikrinta veiksminga atskaitomybė.
Atskleidimo reikalavimai
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“
8. Šio skirsnio reikalavimai turėtų būti skaitomi kartu su 2 ETAS atskleidimo reikalavimais dėl strategijos (SBM). Pagal juos atskleidžiama informacija turi būti pateikiama kartu su informacija, kurios reikalaujama pagal 2 ETAS, išskyrus SBM-3 „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“ , pagal kurį atskleidžiamą informaciją įmonė turi galimybę pateikti kartu su temine atskleidžiama informacija.
Strategija
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-2 „Suinteresuotųjų subjektų interesai ir nuomonės“
9. Taikydama 2 ETAS SBM-2 43 straipsnį, įmonė turi atskleisti, kaip jos strategijoje ir verslo modelyje atsižvelgiama į vertės grandinės darbuotojų, kuriems įmonė gali daryti reikšmingą poveikį, interesus, nuomones ir teises, įskaitant pagarbą jų žmogaus teisėms. Vertės grandinės darbuotojai yra viena iš pagrindinių paveikiamų suinteresuotųjų subjektų grupių.
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-3 „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“
10. Taikydama 2 ETAS SBM-3 48 straipsnį, įmonė turi atskleisti:
ar ir kaip faktinis ir galimas poveikis vertės grandinės darbuotojams, nustatytas pagal 2 ETAS IRO-1 „Reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“ : i) kyla dėl įmonės strategijos ir verslo modelių arba yra su jais susijęs ir ii) paveikia ir padeda pritaikyti įmonės strategiją ir verslo modelį, ir
jos reikšmingų rizikų ir galimybių, atsirandančių dėl poveikio vertės grandinės darbuotojams ir priklausomybės nuo jų, ir jos strategijos bei verslo modelio ryšį.
11. Vykdydama 2 ETAS SBM-3 48 straipsnio reikalavimus įmonė turi atskleisti, ar visi vertės grandinės darbuotojai, kuriems įmonė veikiausiai darys reikšmingą poveikį, įskaitant poveikį, susijusį su pačios įmonės operacijomis ir vertės grandine, be kita ko, poveikį per jos produktus ar paslaugas, taip pat per jos verslo santykius, yra įtraukti į jos pagal 2 ETAS atskleidžiamos informacijos aprėptį. Be to, įmonė turi pateikti šią informaciją:
trumpą vertės grandinės darbuotojų, kuriems įmonė gali daryti reikšmingą poveikį, įskaitant poveikį, susijusį su pačios įmonės operacijomis ir vertės grandine, be kita ko, poveikį per jos produktus ar paslaugas, taip pat per jos verslo santykius, rūšių aprašymą ir nurodyti, ar jie yra:
darbuotojai, dirbantys įmonės veiklos vietoje, tačiau nepriskiriami prie savos darbo jėgos, t. y. jie nėra savarankiškai dirbantys asmenys ar darbuotojai, kuriuos teikia trečiosios šalies įmonės, daugiausia užsiimančios įdarbinimo veikla (jiems taikomas S1 ETAS);
darbuotojai, dirbantys įmonės vertės grandinės pradinės grandies subjektams (pvz., dalyvaujantiems išgaunant metalus ar mineralus ar nuimant derlių, taip pat rafinavimo, gamybos ar kitų formų perdirbimo veikloje);
darbuotojai, dirbantys įmonės vertės grandinės galutinės grandies subjektams (pvz., subjektams, dalyvaujantiems logistikos veikloje, arba platinimo paslaugų teikėjams, franšizės gavėjams, mažmenininkams);
darbuotojai, dalyvaujantys bendrosios įmonės ar specialiosios paskirties subjekto operacijose, susijusiose su ataskaitas teikiančia įmone;
darbuotojai, kurie (pirmiau nurodytose kategorijose arba papildomai) yra ypač pažeidžiami neigiamo poveikio dėl savo įgimtų savybių arba dėl konkrečių aplinkybių, kaip antai profesinių sąjungų nariai, darbuotojai migrantai, namuose dirbantys darbuotojai, moterys ar jauni darbuotojai;
bet kokias geografines teritorijas šalies ar kitais lygmenimis arba biržos prekes, dėl kurių įmonės vertės grandinės darbuotojams kyla didelė vaikų darbo arba priverčiamojo darbo ar privalomojo darbo rizika ( 104 );
reikšmingo neigiamo poveikio atveju – ar jis yra: i) plačiai paplitęs arba sisteminis aplinkybėmis, kuriomis įmonė veikia arba turi tiekimo šaltinių ar kitų verslo santykių (pavyzdžiui, vaikų darbas arba priverčiamasis darbas tam tikrų biržos prekių tiekimo grandinėse konkrečiose šalyse ar regionuose), arba ii) yra susijęs su pavieniais incidentais (pavyzdžiui, pramonine avarija ar naftos išsiliejimu) arba konkrečiais verslo santykiais. Be kita ko, reikia atsižvelgti į poveikį vertės grandinės darbuotojams, kuris gali kilti dėl perėjimo prie žalesnių ir neutralaus poveikio klimatui operacijų. Galimas poveikis apima poveikį, susijusį su inovacijomis ir restruktūrizavimu, kasyklų uždarymu, didesne naudingųjų iškasenų, reikalingų pereinant prie tvarios ekonomikos, kasyba ir saulės baterijų plokščių gamyba;
reikšmingo teigiamo poveikio atveju – trumpą veiklos, dėl kurios daromas teigiamas poveikis (pvz., atnaujinta pirkimų praktika, tiekimo grandinės darbuotojų pajėgumų didinimas), įskaitant galimybių suteikimą darbuotojams, kaip antai darbo vietų kūrimą ir darbuotojų kvalifikacijos kėlimą vykdant teisingą pertvarką, aprašymą ir vertės grandinės darbuotojų, kuriems daromas arba gali būti daromas teigiamas poveikis, rūšių aprašymą; įmonė taip pat gali atskleisti, ar teigiamas poveikis daromas konkrečiose šalyse ar regionuose, ir
bet kokias įmonės reikšmingas rizikas ir galimybes, atsirandančias dėl jos poveikio vertės grandinės darbuotojams ir priklausomybės nuo jų.
12. Aprašydama pagrindines vertės grandinės darbuotojų, kurie yra arba gali būti neigiamai paveikiami, rūšis, remdamasi 2 ETAS IRO-1 nustatytu reikšmingumo vertinimu, įmonė turi atskleisti, ar ir kaip ji suprato, kad konkrečių savybių turintiems, konkrečiomis sąlygomis dirbantiems ar konkrečią veiklą vykdantiems darbuotojams gali kilti didesnė žalos rizika.
13. Įmonė turi atskleisti, kurios iš jos reikšmingų rizikų ir galimybių (jei jų yra), atsirandančių dėl poveikio jos vertės grandinės darbuotojams ir priklausomybės nuo jų, yra susijusios su konkrečiomis vertės grandinės darbuotojų grupėmis (pavyzdžiui, konkrečiomis amžiaus grupėmis arba darbuotojais konkrečioje gamykloje ar šalyje), o ne su visais jos vertės grandinės darbuotojais.
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas
S2-1 atskleidimo reikalavimas „Su vertės grandinės darbuotojais susijusi politika“
14. Įmonė turi aprašyti savo politiką, kuria siekiama valdyti jos reikšmingą poveikį vertės grandinės darbuotojams, taip pat susijusias reikšmingas rizikas ir galimybes.
15. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kokiu mastu įmonė vykdo politiką, pagal kurią nustatomas, vertinamas, valdomas ir (arba) ištaisomas jos reikšmingas poveikis konkrečiai vertės grandinės darbuotojams, taip pat politiką, kuri apima su vertės grandinės darbuotojais susijusias reikšmingas rizikas ir galimybes.
16. Atskleidžiant pagal 14 straipsnį reikalaujamą informaciją turi būti pateikta informacija apie įmonės politiką, kuria siekiama valdyti jos reikšmingą poveikį, rizikas ir galimybes, susijusius su vertės grandinės darbuotojais, pagal 2 ETAS MDR-P „Priimta reikšmingų tvarumo klausimų valdymo politika“ . Be to, įmonė turi nurodyti, ar tokia politika taikoma konkrečioms vertės grandinės darbuotojų grupėms, ar visiems vertės grandinės darbuotojams.
17. Įmonė turi aprašyti savo žmogaus teisių politikos įsipareigojimus ( 105 ), kurie yra svarbūs vertės grandinės darbuotojams, įskaitant procesus ir mechanizmus, skirtus stebėti, kaip laikomasi JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų, TDO deklaracijos dėl pagrindinių principų ir teisių darbe ar EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms ( 106 ). Atskleisdama informaciją daugiausia dėmesio ji turi skirti tiems klausimams, kurie yra reikšmingi toliau nurodytų dalykų atžvilgiu, taip pat bendrą požiūrį į:
pagarba darbuotojų žmogaus teisėms, įskaitant darbuotojų teises;
vertės grandinės darbuotojų įtraukimu ir
priemones, kuriomis ištaisomas poveikis žmogaus teisėms ir (arba) suteikiama galimybė jį ištaisyti.
18. Įmonė turi nurodyti, ar jos politika, susijusia su vertės grandinės darbuotojais, konkrečiai sprendžiami prekybos žmonėmis ( 107 ), priverčiamojo darbo ar privalomojo darbo ir vaikų darbo klausimai. Įmonė taip pat turi nurodyti, ar ji turi tiekėjų elgesio kodeksą ( 108 ).
19. Įmonė turi atskleisti, ar ir kaip jos politika vertės grandinės darbuotojų atžvilgiu yra suderinta su vertės grandinės darbuotojams svarbiomis tarptautiniu mastu pripažintomis priemonėmis, įskaitant Jungtinių Tautų (JT) verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus ( 109 ). Įmonė taip pat turi atskleisti, kokiu mastu jos vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse buvo pranešta apie Jungtinių Tautų (JT) verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų, TDO deklaracijos dėl pagrindinių principų ir teisių darbe ar EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms nesilaikymo atvejus, susijusius su vertės grandinės darbuotojais, ir, jei taikoma, nurodyti tokių atvejų pobūdį ( 110 ).
S2-2 atskleidimo reikalavimas „Vertės grandinės darbuotojų įtraukimo sprendžiant klausimus dėl poveikio procesai“
20. Įmonė turi atskleisti savo bendruosius vertės grandinės darbuotojų ir jų atstovų įtraukimo sprendžiant klausimus dėl faktinio ir galimo poveikio jiems procesus.
21. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, ar ir kaip įmonė, vykdydama nuolatinį išsamaus patikrinimo procesą, įtraukia vertės grandinės darbuotojus ir jų teisėtus atstovus arba patikimus įgaliotinius sprendžiant klausimus dėl reikšmingo faktinio ir galimo teigiamo ir (arba) neigiamo poveikio, kuris juos paveikia arba, tikėtina, paveiks, taip pat ar ir kaip į vertės grandinės darbuotojų požiūrius atsižvelgiama įmonės sprendimų priėmimo procesuose.
22. Įmonė turi atskleisti, ar ir kaip ji atsižvelgia į vertės grandinės darbuotojų požiūrius priimdama sprendimus arba vykdydama veiklą, kuriais siekiama valdyti faktinį ir galimą poveikį vertės grandinės darbuotojams. Atskleidžiant šią informaciją, kai aktualu, turi būti turi būti paaiškinama:
ar vertės grandinės darbuotojai arba jų teisėti atstovai įtraukiami tiesiogiai, ar per patikimus įgaliotinius, kurie žino apie jų situaciją;
etapas (-ai), kuriuo (-iais) užtikrinamas įtraukimas, taip pat įtraukimo rūšis ir dažnumas;
kurią funkciją atliekantis ir aukščiausias pareigas einantis asmuo įmonėje turi su veikla susijusią atsakomybę užtikrinti, kad įtraukimas būtų užtikrintas ir kad formuojant įmonės požiūrį būtų atsižvelgiama į jo rezultatus;
kai taikoma, pasauliniai pagrindų susitarimai arba kiti įmonės ir pasaulinių sąjungų federacijų sudaryti susitarimai, susiję su pagarba vertės grandinės darbuotojų žmogaus teisėms, įskaitant jų teisę į kolektyvines derybas, ir įskaitant paaiškinimą, kaip susitarimu įmonei suteikiama galimybė susipažinti su tų darbuotojų požiūriais, ir
kai taikoma, kaip įmonė vertina vertės grandinės darbuotojų įtraukimo veiksmingumą, įskaitant, kai aktualu, bet kokius sudarytus susitarimus ar gautus rezultatus.
23. Kai taikoma, įmonė turi atskleisti priemones, kurių ji imasi siekdama sužinoti darbuotojų, kurie gali būti ypač pažeidžiami poveikio ir (arba) marginalizuoti (pavyzdžiui, moterų, migrantų ar neįgalių darbuotojų), požiūrius.
24. Jeigu įmonė negali atskleisti pirmiau reikalaujamos informacijos, nes ji nėra nustačiusi bendro vertės grandinės darbuotojų įtraukimo proceso, ji turi atskleisti šį faktą. Ji gali atskleisti laikotarpį, per kurį ji siekia tokį procesą nustatyti.
S2-3 atskleidimo reikalavimas „Neigiamo poveikio ištaisymo procesai ir kanalai, kuriais vertės grandinės darbuotojai gali išreikšti susirūpinimą“
25. Įmonė turi aprašyti procesus, kuriuos ji yra nustačiusi siekdama ištaisyti arba bendradarbiauti ištaisant neigiamą poveikį vertės grandinės darbuotojams, su kuriuo įmonė yra susijusi, taip pat kanalus, kuriais vertės grandinės darbuotojai gali pasinaudoti, kad praneštų apie susirūpinimą keliančius klausimus ir jie būtų išspręsti.
26. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas yra suteikti galimybę suprasti oficialias priemones, kuriomis naudodamiesi vertės grandinės darbuotojai gali tiesiogiai pranešti įmonei apie susirūpinimą keliančius klausimus ir apie poreikius ir (arba) kuriomis naudodamasi įmonė padeda užtikrinti tokių kanalų (pavyzdžiui, skundų teikimo mechanizmų) prieinamumą vertės grandinės darbuotojų darbo vietoje, ir kaip šių darbuotojų atžvilgiu imamasi tolesnių veiksmų, susijusių su iškeltais klausimais ir šių kanalų veiksmingumu.
27. Įmonė turi aprašyti:
savo bendrą požiūrį ir procesus, kuriais siekiama ištaisyti arba prisidėti ištaisant poveikį, kai įmonė sukėlė reikšmingą neigiamą poveikį vertės grandinės darbuotojams arba prie jo prisidėjo, įskaitant tai, ar ir kaip įmonė įvertina, ar ištaisymas yra veiksmingas;
bet kokius konkrečius kanalus, kuriuos ji yra įdiegusi, kad vertės grandinės darbuotojai galėtų tiesiogiai įmonei išreikšti susirūpinimą ar poreikius ir kad į juos būtų atsižvelgta, įskaitant tai, ar jie įdiegti pačios įmonės ir (arba) ar jie yra trečiosios šalies mechanizmai;
procesus, kuriais ji padeda arba reikalauja užtikrinti tokių kanalų prieinamumą vertės grandinės darbuotojų darbo vietoje, ir
kaip ji stebi iškeltus ir sprendžiamus klausimus ir kaip užtikrina kanalų veiksmingumą, be kita ko, įtraukdama suinteresuotuosius subjektus, kurie yra numatyti tų kanalų naudotojai.
28. Įmonė turi atskleisti, ar ir kaip ji įvertina, kad vertės grandinės darbuotojai žino apie šias struktūras ar procesus, kaip būdą išreikšti susirūpinimą ar poreikius ir užtikrinti, kad į juos būtų atsižvelgta, ir jais pasitiki. Be to, įmonė turi atskleisti, ar ji yra nustačiusi asmenų, kurie jais naudojasi, apsaugos nuo atsakomųjų veiksmų politiką. Jei tokia informacija buvo atskleista pagal ETAS G1-1 atskleidimo reikalavimą, įmonė gali pateikti nuorodą į tą informaciją.
29. Jeigu įmonė negali atskleisti pirmiau reikalaujamos informacijos, nes nėra sukūrusi pranešimo apie susirūpinimą keliančius klausimus kanalo ir (arba) nepadeda užtikrinti tokio kanalo prieinamumo vertės grandinės darbuotojų darbo vietoje, ji turi atskleisti šį faktą. Ji gali atskleisti laikotarpį, per kurį ji siekia tokį kanalą ar procesus nustatyti.
S2-4 atskleidimo reikalavimas „Veiksmai, kurių imamasi dėl reikšmingo poveikio vertės grandinės darbuotojams, su vertės grandinės darbuotojais susijusių reikšmingų rizikų valdymo ir pasinaudojimo reikšmingomis galimybėmis metodai ir tų veiksmų veiksmingumas“
30. Įmonė turi atskleisti, kokių veiksmų ji imasi siekdama reaguoti į reikšmingą poveikį vertės grandinės darbuotojams ir valdyti su vertės grandinės darbuotojais susijusias reikšmingas rizikas bei pasinaudoti su jais susijusiomis reikšmingomis galimybėmis, ir tų veiksmų veiksmingumą.
31. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas dvejopas. Pirma, siekiama suteikti galimybę suprasti visus veiksmus ar iniciatyvas, kuriais įmonė siekia:
užkirsti kelią neigiamam reikšmingam poveikiui vertės grandinės darbuotojams, jį sušvelninti ir ištaisyti, ir (arba)
užtikrinti teigiamą reikšmingą poveikį vertės grandinės darbuotojams.
Antra, siekiama suteikti galimybę suprasti būdus, kuriais įmonė mažina su vertės grandinės darbuotojais susijusias reikšmingas rizikas ir skatina pasinaudoti reikšmingomis galimybėmis.
Įmonė turi pateikti apibendrintą veiksmų planų ir išteklių, skirtų jos reikšmingam poveikiui, rizikoms ir galimybėms, susijusiems su vertės grandinės darbuotojais, valdyti, aprašymą pagal 2 ETAS MDR-A „Su reikšmingais tvarumo klausimais susiję veiksmai ir ištekliai“.
32. Kiek tai susiję su reikšmingu poveikiu, įmonė turi aprašyti:
veiksmus, kurių buvo imtasi, planuojama imtis arba imamasi siekiant užkirsti kelią reikšmingam neigiamam poveikiui vertės grandinės darbuotojams ar jį sušvelninti;
ar ir kaip ji ėmėsi veiksmų, kad ištaisytų arba suteiktų galimybę ištaisyti faktinį reikšmingą poveikį;
bet kokius papildomus veiksmus ar iniciatyvas, kuriuos ji yra nustačiusi ir kurių pagrindinis tikslas – daryti teigiamą poveikį vertės grandinės darbuotojams, ir
kaip ji stebi ir vertina tokių veiksmų ir iniciatyvų veiksmingumą užtikrinant, kad numatyti rezultatai vertės grandinės darbuotojams būtų pasiekti.
33. Kiek tai susiję su 30 straipsniu, įmonė turi aprašyti:
procesus, kuriais ji nustato, koks veiksmas yra reikalingas ir tinkamas reaguojant į konkretų faktinį ar galimą poveikį vertės grandinės darbuotojams;
savo požiūrį į veiksmus, kurių reikia imtis dėl konkretaus reikšmingo neigiamo poveikio vertės grandinės darbuotojams, įskaitant bet kokius veiksmus, susijusius su pačios įmonės pirkimų ar kita vidine praktika, taip pat pajėgumų didinimą ar kitų formų vertės grandinės subjektų įtraukimą arba bendradarbiavimo su sektoriaus atstovais ar kitomis svarbiomis šalimis veiksmus, ir
kaip ji užtikrina, kad procesai, kuriais siekiama ištaisyti ar suteikti galimybę ištaisyti reikšmingą neigiamą poveikį, būtų prieinami ir veiksmingi jų įgyvendinimo ir rezultatų požiūriu.
34. Kiek tai susiję su reikšmingomis rizikomis ir galimybėmis, įmonė turi aprašyti:
kokių veiksmų planuojama imtis arba imamasi siekiant sumažinti reikšmingas rizikas įmonei, kylančias dėl jos poveikio vertės grandinės darbuotojams ir priklausomybės nuo jų, ir kaip ji stebi veiksmingumą praktikoje, ir
kokių veiksmų planuojama imtis arba imamasi, kad įmonė galėtų pasinaudoti reikšmingomis galimybėmis, susijusiomis su vertės grandinės darbuotojais.
35. Įmonė turi atskleisti, ar ir kaip ji imasi veiksmų užtikrinti, kad jos pačios praktika nekeltų ar neprisidėtų prie reikšmingo neigiamo poveikio vertės grandinės darbuotojams, įskaitant, kai aktualu, susijusi su viešaisiais pirkimais, pardavimais ir duomenų naudojimu. Be kita ko, gali būti atskleidžiama, kokio požiūrio laikomasi, kai kyla įtampa tarp reikšmingo neigiamo poveikio prevencijos ir mažinimo ir kito verslo spaudimo.
36. Įmonė taip pat turi atskleisti, ar buvo pranešta apie dideles problemas ir incidentus žmogaus teisių srityje, susijusius su jos vertės grandinės pradinės ir galutinės grandžių darbuotojais, ir, jei taikoma, juos atskleisti ( 111 ).
37. Atskleisdama informaciją, kurios reikalaujama pagal 32 straipsnio c punktą, įmonė turi atsižvelgti į 2 ETAS (žr. 2 ETAS MDR-T „Politikos ir veiksmų veiksmingumo stebėjimas pagal uždavinius“, jeigu veiksmo veiksmingumą ji vertina pagal nustatytą uždavinį.
38. Įmonė turi atskleisti, kokie ištekliai skiriami jos reikšmingam poveikiui valdyti, ir pateikti informaciją, kuri suteiktų galimybę vartotojams suprasti, kaip valdomas reikšmingas poveikis.
Rodikliai ir uždaviniai
S2-5 atskleidimo reikalavimas „Uždaviniai, susiję su reikšmingo neigiamo poveikio valdymu, teigiamo poveikio didinimu ir reikšmingų rizikų ir galimybių valdymu“
39. Įmonė turi atskleisti per tam tikrą laiką įgyvendinamus ir į rezultatus orientuotus uždavinius, kuriuos ji gali būti nustačiusi ir kurie yra susiję su:
neigiamo poveikio vertės grandinės darbuotojams mažinimu ir (arba)
teigiamo poveikio vertės grandinės darbuotojams didinimu, ir (arba)
su vertės grandinės darbuotojais susijusių reikšmingų rizikų ir galimybių valdymu.
40. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kokiu mastu įmonė naudoja per tam tikrą laiką įgyvendinamus ir į rezultatus orientuotus uždavinius, siekdama skatinti ir vertinti savo pažangą šalinant reikšmingą neigiamą poveikį ir (arba) didinant teigiamą poveikį vertės grandinės darbuotojams ir (arba) valdant reikšmingas rizikas ir galimybes, susijusias su vertės grandinės darbuotojais.
41. Apibendrintas įmonės reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių, susijusių su vertės grandinės darbuotojais, valdymo uždavinių aprašymas turi apimti informacijos reikalavimus, apibrėžtus 2 ETAS MDR-T.
42. Įmonė turi atskleisti uždavinių nustatymo procesą, įskaitant tai, ar ir kaip įmonė tiesiogiai įtraukė vertės grandinės darbuotojus, jų teisėtus atstovus arba patikimus įgaliotinius, kurie žino apie jų situaciją, į šiuos procesus:
visų tokių uždavinių nustatymą;
įmonės veiklos rezultatų stebėjimą pagal juos ir
bet kokios įgytos patirties ar patobulinimų, atsižvelgiant į įmonės veiklos rezultatus, nustatymą.
A priedėlis.
Taikymo reikalavimai
Šis priedėlis yra neatskiriama S2 ETAS „Vertės grandinės darbuotojai“ dalis. Jis padeda taikyti atskleidimo reikalavimus, išdėstytus šiame standarte, ir turi tokią pačią galią kaip kitos S2 ETAS dalys.
Tikslas
TR 1. Be 2 straipsnyje išvardytų klausimų, įmonė taip pat gali apsvarstyti galimybę atskleisti informaciją apie kitus klausimus, susijusius su reikšmingu poveikiu trumpesniu laikotarpiu, pavyzdžiui, iniciatyvas, susijusias su vertės grandinės darbuotojų sveikata ir sauga pandemijos metu.
TR 2. 2 straipsnyje nurodyta socialinių ir žmogaus teisių klausimų apžvalga nereiškia, kad vykdant kiekvieną šiame standarte nustatytą atskleidimo reikalavimą turėtų būti atskleisti visi šie klausimai. Tai veikiau sąrašas klausimų, kuriuos įmonė turi apsvarstyti atlikdama savo reikšmingumo vertinimą (žr. 1 ETAS 3 skyrių „Dvejopas reikšmingumas kaip informacijos apie tvarumą atskleidimo pagrindas“ ir 2 ETAS IRO-1), susijusį su vertės grandinės darbuotojais, ir atitinkamai atskleisti juos kaip reikšmingą poveikį, rizikas ir galimybes, patenkančius į šio standarto taikymo sritį.
TR 3. Darbuotojų, kurie patenka į šio standarto taikymo sritį, pavyzdžiai yra:
užsakomąsias paslaugas teikiantys darbuotojai, dirbantys įmonės darbo vietoje (pvz., trečiosios šalies aprūpinimo maistu ir gėrimais arba apsaugos darbuotojai);
tiekėjo, su kuriuo įmonė sudarė sutartį, darbuotojai, dirbantys tiekėjo patalpose taikydami tiekėjo darbo metodus;
galutinės grandies subjekto, kuris perka prekes ar paslaugas iš įmonės, darbuotojai;
įrangos tiekėjo darbuotojai, kurie įmonės kontroliuojamoje darbo vietoje atlieka tiekėjo įrangos (pvz., kopijavimo aparato) reguliarią techninę priežiūrą, kaip nustatyta įrangos tiekėjo ir įmonės sutartyje, ir
darbuotojai, esantys giliau tiekimo grandinėje, išgaunantys biržos prekes, kurios vėliau perdirbamos į įmonės produktų komponentus.
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“
Strategija
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-2 „Suinteresuotųjų subjektų interesai ir nuomonės“
TR 4. Pagal 2 ETAS SBM-2 atskleidimo reikalavimą reikalaujama, kad įmonė suteiktų galimybę suprasti, ar ir kaip ji atsižvelgia į vaidmenį, kurį jos strategija ir verslo modelis gali atlikti kuriant, didinant arba švelninant didelį reikšmingą poveikį vertės grandinės darbuotojams, taip pat ar ir kaip verslo modelis ir strategija yra pritaikyti reaguoti į tokį reikšmingą poveikį.
TR 5. Nors vertės grandinės darbuotojai į įmonės strategijos ar verslo modelio lygmens procesus gali būti neįtraukiami, į jų nuomones įmonė gali atsižvelgti vertindama savo strategiją ir verslo modelį. Įmonė gali atskleisti vertės grandinės darbuotojų ir vertės grandinės darbuotojų atstovų nuomones.
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-3 „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“
TR 6. Įmonės strategija arba verslo modelis poveikį vertės grandinės darbuotojams gali lemti keliais skirtingais būdais. Pavyzdžiui, poveikis gali būti susijęs su įmonės siūloma verte (kaip antai mažiausios kainos produktų ar paslaugų teikimu arba labai greitu pristatymu taip, kad dėl to daromas spaudimas vertės grandinės pradinės ir galutinės grandžių darbuotojų teisėms), jos vertės grandine (pavyzdžiui, kliaujamasi neaiškios kilmės biržos prekėmis, neužtikrinant poveikio darbuotojams matomumo) arba jos sąnaudų struktūra ir pajamų modeliu (pavyzdžiui, atsargų rizika perkeliama tiekėjams ir taip daromas netiesioginis grandininis poveikis jų darbuotojų teisėms).
TR 7. Dėl strategijos ar verslo modelio atsirandantis poveikis vertės grandinės darbuotojams taip pat gali lemti reikšmingas rizikas įmonei. Pavyzdžiui, pandemijos ar kitos didelės sveikatos krizės atveju įmonės gali kliautis laikina darbo jėga, kuri turi mažai arba visai neturi galimybių naudotis medicinine priežiūra ligos atveju ir gauti išmokų, todėl joms gali kilti didelė operacinė ir veiklos tęstinumo rizika, nes darbuotojai neturi kito pasirinkimo, kaip tik dirbti sirgdami, o tai dar paskatina ligos plitimą ir sukelia didelius tiekimo grandinės sutrikimus. Kitas pavyzdys – parduodant prekes vartotojams mažiausiomis kainomis kyla operacinė rizika, nes veikiami didžiulio kainų spaudimo tiekėjai gamybą gali perduoti subrangovams, o dėl to pablogėtų kokybė ir tiekimo grandinės taptų ilgesnės, ne tokios skaidrios ir prasčiau kontroliuojamos. Dėl žiniasklaidos priešiškumo ir vartotojų pageidavimų pereiti prie etiškesnių ar tvaresnių prekių taip pat didėja reputacijos ir verslo galimybių rizika, susijusi su žemos kvalifikacijos ir menkai apmokamų darbuotojų išnaudojimu, pasirenkant geografines vietoves, kuriose jiems taikoma minimali apsauga.
TR 8. Vertės grandinės darbuotojų konkrečių savybių pavyzdžiai, į kuriuos įmonė gali atsižvelgti vykdydama 12 straipsnio reikalavimus, yra susiję su jaunais darbuotojais, kurie gali būti jautresni poveikiui jų fiziniam ir psichiniam vystymuisi, arba su darbuotojomis moterimis tokiomis aplinkybėmis, kai moterys nuolat diskriminuojamos nustatant darbo sąlygas, arba su darbuotojais migrantais tokiomis aplinkybėmis, kai darbo jėgos pasiūlos rinka yra prastai reguliuojama, o darbuotojams nuolat taikomi įdarbinimo mokesčiai. Tam tikriems darbuotojams riziką kelia pats veiklos, kurią jie turi vykdyti, pobūdis (pvz., darbuotojams, kurie turi dirbti su cheminėmis medžiagomis arba valdyti tam tikrą įrangą, arba mažą darbo užmokestį gaunantiems darbuotojams, dirbantiems pagal nenustatytos apimties darbo sutartis).
TR 9. Kalbant apie 13 straipsnį, reikšminga rizika taip pat gali kilti dėl įmonės priklausomybės nuo vertės grandinės darbuotojų, kai mažo tikėtinumo, bet didelio poveikio įvykiai gali sukelti finansinį poveikį; pavyzdžiui, kai pasaulinė pandemija daro stiprų poveikį darbuotojų sveikatai visais vertės grandinės etapais ir dėl to labai sutrikdoma gamyba ir platinimas. Kiti rizikos, susijusios su įmonės priklausomybe nuo vertės grandinės darbuotojų, pavyzdžiai yra kvalifikuotų darbuotojų trūkumas arba politiniai sprendimai ar teisės aktai, turintys įtakos vertės grandinės darbuotojams, dirbantiems logistikos paslaugų teikėjams. Pavyzdžiui, taip yra, jei kai kuriems įmonės vertės grandinės darbuotojams gresia priverčiamasis darbas, o įmonė importuoja produktus į šalis, kuriose pagal įstatymus leidžiama konfiskuoti importuotas prekes, kurios, kaip įtariama, pagamintos naudojant priverčiamąjį darbą.
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas
S2-1 atskleidimo reikalavimas „Su vertės grandinės darbuotojais susijusi politika“
TR 10. Jeigu politika taikoma tik įmonės savai darbo jėgai ir neapima darbuotojų pradinės ir galutinės grandžių subjektuose ir santykiuose, ji turi būti atskleidžiama pagal S1 ETAS, o ne pagal šį reikalavimą.
TR 11. Jeigu pagal S1 ETAS atskleidžiama informacija apima informaciją, susijusią su vertės grandinės darbuotojais, čia galima pateikti nuorodą į ją; informacijos apie likusius elementus atskleidimo reikalavimus tuomet galima įvykdyti pagal šį atskleidimo reikalavimą.
TR 12. Įmonė gali atskleisti per ataskaitinius metus padarytų reikšmingų politikos pakeitimų (pavyzdžiui, naujų lūkesčių dėl tiekėjų, naujų ar papildomų išsamaus patikrinimo ir ištaisymo metodų) paaiškinimą.
TR 13. Politika gali būti formuojama kaip atskira įmonės vertės grandinės darbuotojų politika arba gali būti įtraukiama į platesnį dokumentą, kaip antai etikos kodeksą ar bendrą tvarumo politiką, kuriuos įmonė jau atskleidė pagal kitą ETAS. Tokiais atvejais įmonė turi pateikti tikslią kryžminę nuorodą, kad būtų galima nustatyti politikos aspektus, kurie atitinka šio atskleidimo reikalavimo reikalavimus.
TR 14. Atskleisdama informaciją apie savo politikos suderinamumą su JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniais principais, įmonė turi atsižvelgti į tai, kad pagrindiniai principai yra pagrįsti Tarptautine žmogaus teisių chartija, kurią sudaro Visuotinė žmogaus teisių deklaracija ir du jos įgyvendinimo paktai, taip pat Tarptautinės darbo organizacijos deklaracija dėl pagrindinių principų ir teisių darbe ir pagrindinėmis konvencijomis, kuriomis ji grindžiama, ir gali teikti informaciją apie suderinimą su šiomis priemonėmis.
TR 15. Atskleisdama, kaip integruojama į išorę orientuota politika, įmonė gali, pavyzdžiui, atsižvelgti į atsakingo tiekimo šaltinių pasirinkimo vidaus politiką ir suderinamumą su kitomis politikos sritimis, susijusiomis su vertės grandinės darbuotojais, pavyzdžiui, dėl priverčiamojo darbo. Kalbant apie tiekėjų elgesio kodeksus, kuriuos įmonė gali turėti, santraukoje turi būti nurodoma, ar į juos įtrauktos nuostatos, susijusios su darbuotojų sauga, mažų garantijų darbu (pavyzdžiui, darbuotojų pagal trumpalaikes arba ribotos trukmės darbo sutartis, darbuotojų, įdarbintų per trečiąsias šalis, subrangos sutarčių su trečiosiomis šalimis arba neoficialiai dirbančių darbuotojų naudojimu), prekyba žmonėmis, priverčiamojo darbo ar vaikų darbo naudojimu, ir ar tokios nuostatos visiškai atitinka taikomus TDO standartus.
TR 16. Įmonė gali pateikti pavyzdį, kokių rūšių priemonėmis ji praneša apie savo politiką tiems asmenims, asmenų grupėms ar subjektams, kuriems ji yra svarbi dėl to, kad jie turi ją įgyvendinti (pavyzdžiui, įmonės samdomieji darbuotojai, rangovai ir tiekėjai), arba dėl to, kad jie yra tiesiogiai suinteresuoti, kad ji būtų įgyvendinta (pavyzdžiui, savi darbuotojai, investuotojai). Ji gali atskleisti informaciją apie komunikacijos priemones ir kanalus (pavyzdžiui, skrajutes, informacinius biuletenius, specialias interneto svetaines, socialinę mediją, tiesioginį bendravimą, darbuotojų atstovus), kuriais siekiama užtikrinti, kad su politika būtų galima susipažinti ir kad skirtingos auditorijos suprastų jos pasekmes. Įmonė taip pat gali paaiškinti, kaip ji nustato ir pašalina galimas sklaidos kliūtis, pavyzdžiui, pateikdama vertimą į atitinkamas kalbas arba naudodama grafinius vaizdus.
S2-2 atskleidimo reikalavimas „Vertės grandinės darbuotojų įtraukimo sprendžiant klausimus dėl poveikio procesai“
TR 17. Aprašydama, kurią funkciją ar vaidmenį atliekančiam asmeniui tenka su veikla susijusi atsakomybė už tokį įtraukimą ir (arba) galutinė atskaitomybė, įmonė gali atskleisti, ar tai atskiras vaidmuo ar funkcija, ar platesnio vaidmens ar funkcijos dalis, taip pat ar buvo pasiūlyta kokių nors gebėjimų stiprinimo galimybių, siekiant padėti darbuotojams vykdyti įtraukimo veiklą. Jeigu įmonė tokių pareigų ar funkcijos nustatyti negali, ji gali tai nurodyti. Šį atskleidimo reikalavimą taip pat galima įvykdyti pateikiant nuorodą į informaciją, atskleistą pagal 2 ETAS GOV-1 „Administracinių, valdymo ir priežiūros organų vaidmuo“ .
TR 18. Rengiant 22 straipsnio b ir c punktuose aprašytą atskleidžiamą informaciją galima apsvarstyti šiuos pavyzdžius:
etapų, kuriais vykdomas įtraukimas, pavyzdžiai yra i) požiūrio į poveikio švelninimą nustatymas ir ii) švelninimo veiksmingumo vertinimas;
kalbant apie įtraukimo rūšį, tai galėtų būti dalyvavimas, konsultavimasis ir (arba) informavimas;
kalbant apie įtraukimo dažnumą, gali būti pateikiama informacija apie tai, ar įtraukimo veikla vykdoma reguliariai, tam tikrais projekto ar verslo proceso etapais, pavyzdžiui, kai prasideda naujas derliaus nuėmimo sezonas arba atidaroma nauja gamybos linija, taip pat apie tai, ar ta veikla vykdoma atsižvelgiant į teisinius reikalavimus ir (arba) į suinteresuotųjų subjektų prašymus ir ar įtraukimo rezultatas integruojamas į įmonės sprendimų priėmimo procesus, ir
kalbant apie asmens, kuriam tenka atsakomybė už veiklą, vaidmenį, ar įmonė reikalauja, kad atitinkami darbuotojai turėtų tam tikrų įgūdžių, arba ar ji vykdo mokymus ar gebėjimų stiprinimą, kad atitinkami darbuotojai galėtų vykdyti įtraukimo veiklą.
TR 19. Pasauliniai pagrindų susitarimai padeda užmegzti nuolatinius santykius tarp daugiašalės įmonės ir Pasaulinės sąjungų federacijos siekiant užtikrinti, kad įmonė kiekvienoje šalyje, kurioje ji veikia, laikytųsi tų pačių standartų.
TR 20. Įmonė, siekdama parodyti, kaip ji atsižvelgė į vertės grandinės darbuotojų požiūrius priimdama konkrečius sprendimus ar vykdydama veiklą, gali pateikti einamojo ataskaitinio laikotarpio pavyzdžių.
S2-3 atskleidimo reikalavimas „Neigiamo poveikio ištaisymo procesai ir kanalai, kuriais vertės grandinės darbuotojai gali išreikšti susirūpinimą“
TR 21. Vykdydama reikalavimus, nustatytus pagal ETAS S2-3 atskleidimo reikalavimą, įmonė gali vadovautis JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų ir EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms turiniu, kuriame daugiausia dėmesio skiriama ištaisymo ir skundų teikimo mechanizmams.
TR 22. Kanalai, kuriais galima išreikšti susirūpinimą ar poreikius, apima skundų teikimo mechanizmus, karštąsias linijas, profesines sąjungas (kai darbuotojai priklauso profesinėms sąjungoms), dialogo procesus ar kitas priemones, kuriomis vertės grandinės darbuotojai arba jų teisėti atstovai gali išreikšti susirūpinimą dėl poveikio arba paaiškinti poreikius, į kuriuos jie norėtų, kad įmonė atsižvelgtų. Tai galėtų būti tiek įmonės tiesiogiai teikiami kanalai, tiek subjektų, kuriuose dirba vertės grandinės darbuotojai, teikiami kanalai, taip pat visi kiti mechanizmai, kuriais įmonė gali naudotis, siekdama gauti įžvalgų apie poveikio darbuotojams valdymą, pavyzdžiui, atitikties auditas. Jeigu įmonė, siekdama įvykdyti šį reikalavimą, kliaujasi tik informacija apie tokių kanalų buvimą, kurią teikia su ja verslo santykiais susiję subjektai, ji gali tai nurodyti.
TR 23. Siekdama padėti geriau suprasti informaciją, atskleidžiamą vykdant ETAS S2-3 atskleidimo reikalavimą, įmonė gali paaiškinti, ar ir kaip vertės grandinės darbuotojai, kurie gali būti paveikiami, gali naudotis kanalais įmonėje, kuri juos pasamdė arba kurioje jie dirba pagal sutartį, kiek tai susiję su kiekvienu reikšmingu poveikiu.
TR 24. Trečiųjų šalių mechanizmai galėtų apimti vyriausybės, NVO, pramonės asociacijų valdomus mechanizmus ir kitas bendradarbiavimo iniciatyvas. Įmonė gali atskleisti, ar jie yra prieinami visiems darbuotojams, kuriems įmonė gali daryti arba faktiškai daro reikšmingą poveikį, arba asmenims ar organizacijoms, kurie veikia jų vardu arba kitaip gali žinoti apie neigiamą poveikį.
TR 25. Kalbant apie asmenų, kurie naudojasi apsaugos nuo atsakomųjų veiksmų mechanizmais, apsaugą, įmonė gali aprašyti, ar ji nagrinėja skundus konfidencialiai ir gerbdama teises į privatumą ir duomenų apsaugą, taip pat ar mechanizmai suteikia galimybę darbuotojams jais naudotis anonimiškai (pavyzdžiui, atstovaujant trečiajai šaliai).
TR 26. Atskleisdama, ar ir kaip įmonė žino, kad vertės grandinės darbuotojai žino apie visus šiuos kanalus ir jais pasitiki, įmonė gali pateikti svarbius ir patikimus duomenis apie šių kanalų veiksmingumą pačių vertės grandinės darbuotojų požiūriu. Informacijos šaltinių pavyzdžiai – tokiais kanalais pasinaudojusių darbuotojų apklausos ir jų pasitenkinimo procesu ir rezultatais lygis.
TR 27. Aprašydama kanalų, kuriais vertės grandinės darbuotojai gali išreikšti susirūpinimą, veiksmingumą įmonė gali vadovautis toliau pateiktais klausimais, pagrįstais „neteisminių skundų teikimo mechanizmų veiksmingumo kriterijais“, išdėstytais JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniuose principuose, ypač 31 principo nuostatose. Toliau pateikiami svarstytini klausimai gali būti taikomi atskiriems kanalams arba kolektyvinei kanalų sistemai:
ar kanalai yra teisėti, nes jais užtikrinama tinkama atskaitomybė už sąžiningą elgesį ir didinamas suinteresuotųjų subjektų pasitikėjimas?
ar kanalai yra žinomi ir prieinami suinteresuotiesiems subjektams?
ar kanalams taikomos aiškios ir žinomos procedūros su orientaciniais terminais?
ar kanalais suinteresuotiesiems subjektams užtikrinama pagrįsta prieiga prie informacijos šaltinių, konsultacijų ir ekspertinių žinių?
ar kanalais užtikrinamas skaidrumas, suteikiant pakankamai informacijos tiek skundų pateikėjams, tiek, kai taikoma, bet kokio viešojo intereso tikslais?
ar naudojantis kanalais pasiekti rezultatai atitinka tarptautiniu mastu pripažintas žmogaus teises?
ar įmonė nustato naudojantis kanalais gautas įžvalgas, kuriomis remiamas nuolatinis mokymasis tiek tobulinant kanalus, tiek užkertant kelią būsimam poveikiui?
ar įmonė, norėdama susitarti dėl priimtinų sprendimų, daugiausia dėmesio skiria dialogui su skundo pateikėjais, o ne siekia vienašališkai nulemti rezultatą?
S2-4 atskleidimo reikalavimas „Veiksmai, kurių imamasi dėl reikšmingo poveikio vertės grandinės darbuotojams, su vertės grandinės darbuotojais susijusių reikšmingų rizikų valdymo ir pasinaudojimo reikšmingomis galimybėmis metodai ir tų veiksmų veiksmingumas“
TR 28. Kad būtų galima suprasti neigiamą poveikį ir tai, kaip įmonė gali būti su juo susijusi per savo vertės grandinę, taip pat nustatyti tinkamus atsakomuosius veiksmus ir juos įgyvendinti praktiškai, gali prireikti laiko. Todėl įmonė turi apsvarstyti:
savo bendruosius ir specialiuosius reikšmingo neigiamo poveikio mažinimo metodus;
savo iniciatyvas, kuriomis siekiama prisidėti prie papildomo reikšmingo teigiamo poveikio;
pažangą, kurią ji padarė per ataskaitinį laikotarpį, ir
savo nuolatinio tobulinimo tikslus.
TR 29. Tinkami veiksmai gali skirtis priklausomai nuo to, ar įmonė sukelia reikšmingą poveikį arba prie jo prisideda, ar reikšmingas poveikis per verslo santykius yra tiesiogiai susijęs su jos pačios operacijomis, produktais ar paslaugomis.
TR 30. Atsižvelgiant į tai, kad reikšmingas neigiamas poveikis vertės grandinės darbuotojams per ataskaitinį laikotarpį taip pat gali būti susijęs su subjektais ar operacijomis, kurių įmonė tiesiogiai nekontroliuoja, įmonė gali atskleisti, ar ir kaip ji siekia pasinaudoti savo svertais atitinkamuose verslo santykiuose, kad tą poveikį suvaldytų. Tai gali apimti komercinio sverto naudojimą (pavyzdžiui, sutartinių reikalavimų vykdymo užtikrinimą verslo santykiuose arba paskatų įgyvendinimą), kitokius svertus palaikant santykius (kaip antai mokymą arba gebėjimų stiprinimą darbuotojų teisių srityje subjektams, su kuriais įmonę sieja verslo santykiai) arba bendradarbiavimo su to paties lygmens ar kitais subjektais svertus (kaip antai iniciatyvas, kuriomis siekiama atsakingo įdarbinimo arba užtikrinti, kad darbuotojai gautų deramą darbo užmokestį).
TR 31. Kai įmonė atskleidžia informaciją apie savo dalyvavimą pramonės arba daug suinteresuotųjų subjektų apimančioje iniciatyvoje ir tai yra jos veiksmų, kuriais siekiama mažinti reikšmingą neigiamą poveikį, dalis, įmonė gali atskleisti, kaip iniciatyva ir jos pačios dalyvavimu siekiama sumažinti atitinkamą reikšmingą poveikį. Ji gali atskleisti informaciją pagal ETAS S2-5 apie svarbius iniciatyvos uždavinius ir jų siekiant padarytą pažangą.
TR 32. Kai įmonė atskleidžia, ar ir kaip ji atsižvelgia į faktinį ir galimą poveikį vertės grandinės darbuotojams priimdama sprendimus nutraukti verslo santykius, taip pat ar ir kaip ji siekia sumažinti bet kokį neigiamą poveikį, kurį gali sukelti nutraukimas, ji gali pateikti pavyzdžių.
TR 33. Kai įmonė atskleidžia, kaip ji stebi savo reikšmingo poveikio valdymo veiksmų veiksmingumą ataskaitiniu laikotarpiu, ji gali atskleisti visą patirtį, įgytą ankstesniais ir einamuoju ataskaitiniais laikotarpiais.
TR 34. Veiksmų veiksmingumo stebėjimo procesai gali apimti vidaus ar išorės auditą arba patikrinimą, teismo procesus ir (arba) susijusius teismo sprendimus, poveikio vertinimus, matavimo sistemas, suinteresuotųjų subjektų grįžtamąją informaciją, skundų teikimo mechanizmus, išorės veiksmingumo reitingus ir lyginamąją analizę.
TR 35. Informacijos apie veiksmingumą teikimo tikslas – suteikti galimybę suprasti sąsajas tarp veiksmų, kurių imasi įmonė, ir veiksmingo poveikio valdymo. Pavyzdžiui, siekdama parodyti savo veiksmų, kuriais siekia padėti savo tiekėjams gerinti darbo sąlygas, įmonė gali atskleisti per apklausą iš tiekėjo darbuotojų gautą grįžtamąją informaciją, iš kurios matyti, kad nuo to laiko, kai įmonė pradėjo dirbti su tais tiekėjais, darbo sąlygos pagerėjo. Papildoma informacija, kurią įmonė gali pateikti, apima duomenis, kurie rodo incidentų, nustatytų, pavyzdžiui, atliekant nepriklausomus auditus, skaičiaus sumažėjimą.
TR 36. Apie nustatytas iniciatyvas ar procesus, kurie yra pagrįsti paveikiamų darbuotojų poreikiais, ir apie tokių iniciatyvų ar procesų įgyvendinimo pažangą įmonė gali atskleisti:
informaciją apie tai, ar ir kaip vertės grandinės darbuotojai ir teisėti atstovai ar jų patikimi įgaliotiniai vaidina vaidmenį priimant sprendimus dėl šių programų ar procesų rengimo ir įgyvendinimo, ir
informaciją apie numatomus arba pasiektus šių iniciatyvų ar procesų teigiamus rezultatus vertės grandinės darbuotojams.
TR 37. Įmonė gali atskleisti, ar kurios nors iniciatyvos ar procesai, kurių pagrindinis tikslas – daryti teigiamą poveikį vertės grandinės darbuotojams, taip pat yra skirti padėti siekti vieno ar kelių JT darnaus vystymosi tikslų (DVT). Pavyzdžiui, įsipareigojusi siekti 8-ojo JT DVT „skatinti tvarų, įtraukų ir darnų ekonomikos augimą, visišką ir produktyvų užimtumą ir deramą darbą visiems“, įmonė gali stiprinti savo tiekimo grandinės smulkiųjų žemės savininkų gebėjimus, ir dėl to didėtų jų pajamos; arba ji gali padėti rengti mokymus, kuriais siekiama padidinti moterų, galinčių atlikti pristatymo darbus vertės grandinės galutinėje grandyje, dalį.
TR 38. Atskleidžiant numatomus arba pasiektus teigiamus veiksmų rezultatus vertės grandinės darbuotojams, būtina atskirti įrodymus, kad vykdyta tam tikra veikla (pvz., kad x darbuotojų dalyvavo finansinio raštingumo mokymuose), nuo faktinių rezultatų darbuotojams įrodymų (pvz., kad x darbuotojų teigia, kad jie gali geriau valdyti savo namų ūkio biudžetą siekdami įgyvendinti savo taupymo tikslus).
TR 39. Atskleisdama, ar iniciatyvos ar procesai taip pat vaidina tam tikrą vaidmenį švelninant neigiamą poveikį, įmonė gali, pavyzdžiui, atsižvelgti į programas, kuriomis siekiama didinti moterų darbuotojų finansinį raštingumą ir kurias įgyvendinus paaukštinta daugiau moterų, taip pat į ataskaitas, iš kurių matyti, kad darbo vietoje sumažėjo seksualinio priekabiavimo atvejų.
TR 40. Atskleisdama reikšmingas rizikas ir galimybes, susijusias su įmonės poveikiu vertės grandinės darbuotojams arba priklausomybe nuo jų, įmonė gali atsižvelgti į šiuos dalykus:
rizikas, susijusias su įmonės poveikiu vertės grandinės darbuotojams, kurios gali apimti reputacijos ar teisinę riziką, kai nustatoma, kad vertės grandinės darbuotojams gresia priverčiamasis darbas arba vaikų darbas;
rizikas, susijusias su įmonės priklausomybe nuo vertės grandinės darbuotojų, kurios gali apimti verslo operacijų sutrikdymą, kai dėl pandemijos nebeveikia didelės jos tiekimo grandinės ar platinimo tinklo dalys;
galimybes, susijusias su įmonės poveikiu vertės grandinės darbuotojams, kurios gali apimti rinkos diferenciaciją ir didesnį patrauklumą klientams dėl to, kad garantuojamas tinkamas užmokestis ir sąlygos nesamdomiesiems darbuotojams, ir
►C1 galimybes, susijusias su įmonės priklausomybe nuo vertės grandinės darbuotojų, kurios gali apimti galimybę ateityje užtikrinti tvarų biržos prekės tiekimą pasirūpinant, kad smulkieji žemės savininkai uždirbtų pakankamai, ir taip įtikinti būsimas kartas ir toliau auginti tą kultūrą. ◄
TR 41. Atskleisdama, ar priklausomybė tampa rizika, įmonė turi atsižvelgti į išorės pokyčius.
TR 42. Atskleisdama politiką, veiksmus ir išteklius bei uždavinius, susijusius su reikšmingų rizikų ir galimybių valdymu, tais atvejais, kai rizikos ir galimybės atsiranda dėl reikšmingo poveikio, įmonė gali pateikti kryžmines nuorodas į savo atskleistą informaciją apie politiką, veiksmus ir išteklius bei uždavinius, susijusius su tuo poveikiu.
TR 43. Įmonė taip pat turi atsižvelgti į tai, ar ir kaip jos procesas (-ai), skirti su vertės grandinės darbuotojais susijusioms reikšmingoms rizikoms valdyti, yra integruotas (-i) į esamą (-us) rizikos valdymo procesą (-us).
TR 44. Atskleisdama informaciją apie reikšmingam poveikiui valdyti skirtus išteklius, įmonė gali paaiškinti, kurias vidaus funkcijas atliekantys asmenys dalyvauja valdant poveikį ir kokių rūšių veiksmų jie imasi, kad sumažintų neigiamą poveikį ir padidintų teigiamą poveikį.
Rodikliai ir uždaviniai
S2-5 atskleidimo reikalavimas „Uždaviniai, susiję su reikšmingo neigiamo poveikio valdymu, teigiamo poveikio didinimu ir reikšmingų rizikų ir galimybių valdymu“
TR 45. Atskleisdama informaciją apie uždavinius pagal 39 straipsnį, įmonė gali atskleisti:
numatytą poveikį vertės grandinės darbuotojų gyvenimui, pateikdama kuo tikslesnę informaciją;
uždavinių stabilumą laikui bėgant, pateikdama apibrėžtis ir metodikas, kad laikui bėgant juos būtų galima palyginti;
standartus arba įsipareigojimus, kuriais grindžiami uždaviniai (pvz., elgesio kodeksus, tiekimo šaltinių pasirinkimo politiką, pasaulines sistemas arba pramonės kodeksus).
TR 46. Su reikšmingomis rizikomis ir galimybėmis susiję uždaviniai gali būti tokie patys kaip su reikšmingu poveikiu susiję uždaviniai arba nuo jų skirtis. Pavyzdžiui, nustačius uždavinį užtikrinti pragyvenimą užtikrinantį darbo užmokestį tiekimo grandinės darbuotojams galėtų būti sumažintas ir poveikis tiems darbuotojams, ir su tiekimo kokybe ir patikimumu susijusios verslo rizikos.
TR 47. Įmonė taip pat gali atskirti trumpalaikius, vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius uždavinius, aprėpiančius tą patį politikos įsipareigojimą. Pavyzdžiui, įmonės ilgalaikis uždavinys gali būti iki 2030 m. 80 % sumažinti tam tikro tiekėjo darbuotojų sveikatos ir saugos incidentų skaičių, o trumpalaikis uždavinys – iki 2024 m. x % sumažinti išvežiotojų viršvalandžius ir kartu išlaikyti jų pajamas.
TR 48. Kai įmonė iš dalies keičia arba visiškai pakeičia uždavinį ataskaitiniu laikotarpiu, ji gali paaiškinti pakeitimą susiedama jį su reikšmingais verslo modelio pakeitimais arba su platesniais priimto standarto ar teisės akto pakeitimais, kuriais remiantis nustatytas uždavinys, kad suteiktų kontekstinės informacijos pagal 2 ETAS BP-2 „Su konkrečiomis aplinkybėmis susijusi atskleidžiama informacija“.
S3 ETAS
PAVEIKIAMOS BENDRUOMENĖS
TURINYS |
|
Tikslas |
|
Sąveika su kitais ETAS |
|
Atskleidimo reikalavimai |
|
– |
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ |
Strategija |
|
– |
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-2 „Suinteresuotųjų subjektų interesai ir nuomonės“ |
– |
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-3 „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“ |
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas |
|
– |
S3-1 atskleidimo reikalavimas „Su paveikiamomis bendruomenėmis susijusi politika“ |
– |
S3-2 atskleidimo reikalavimas „Paveikiamų bendruomenių įtraukimo sprendžiant klausimus dėl poveikio procesai“ |
– |
S3-3 atskleidimo reikalavimas „Neigiamo poveikio ištaisymo procesai ir kanalai, kuriais paveikiamos bendruomenės gali išreikšti susirūpinimą“ |
– |
S3-4 atskleidimo reikalavimas „Veiksmai, kurių imamasi dėl reikšmingo poveikio paveikiamoms bendruomenėms, su paveikiamomis bendruomenėmis susijusių reikšmingų rizikų valdymo ir pasinaudojimo reikšmingomis galimybėmis metodai ir tų veiksmų veiksmingumas“ |
Rodikliai ir uždaviniai |
|
– |
S3-5 atskleidimo reikalavimas „Uždaviniai, susiję su reikšmingo neigiamo poveikio valdymu, teigiamo poveikio didinimu ir reikšmingų rizikų ir galimybių valdymu“ |
A priedėlis. |
Taikymo reikalavimai |
– |
Tikslas |
– |
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ |
Strategija |
|
– |
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-2 „Suinteresuotųjų subjektų interesai ir nuomonės“ |
– |
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-3 „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“ |
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas |
|
– |
S3-1 atskleidimo reikalavimas „Su paveikiamomis bendruomenėmis susijusi politika“ |
– |
S3-2 atskleidimo reikalavimas „Paveikiamų bendruomenių įtraukimo sprendžiant klausimus dėl poveikio procesai“ |
– |
S3-3 atskleidimo reikalavimas „Neigiamo poveikio ištaisymo procesai ir kanalai, kuriais paveikiamos bendruomenės gali išreikšti susirūpinimą“ |
– |
►C1 S3-4 atskleidimo reikalavimas „Veiksmai, kurių imamasi dėl reikšmingo poveikio paveikiamoms bendruomenėms, su paveikiamomis bendruomenėmis susijusių reikšmingų rizikų valdymo ir pasinaudojimo reikšmingomis galimybėmis metodai ir tų veiksmų veiksmingumas“ ◄ |
Rodikliai ir uždaviniai |
|
– |
S3-5 atskleidimo reikalavimas „Uždaviniai, susiję su reikšmingo neigiamo poveikio valdymu, teigiamo poveikio didinimu ir reikšmingų rizikų ir galimybių valdymu“ |
Tikslas
1. Šio standarto tikslas – nustatyti informacijos atskleidimo reikalavimus, kurie suteiks galimybę tvarumo ataskaitos vartotojams suprasti reikšmingą poveikį paveikiamoms bendruomenėms, susijusį su pačios įmonės operacijomis ir vertės grandine, įskaitant poveikį per jos produktus ar paslaugas, taip pat per jos verslo santykius, ir jos susijusias reikšmingas rizikas ir galimybes, įskaitant:
kokį reikšmingą teigiamą ir neigiamą poveikį įmonė faktiškai daro arba gali daryti bendruomenėms srityse, kuriose poveikis yra labiausiai tikėtinas ir stiprus;
visus veiksmus, kurių imtasi siekiant išvengti faktinio arba galimo neigiamo poveikio, jį sušvelninti arba ištaisyti, taip pat reaguoti į rizikas ir galimybes, ir tokių veiksmų rezultatus;
įmonės reikšmingų rizikų ir galimybių, susijusių su jos poveikiu paveikiamoms bendruomenėms ir priklausomybe nuo jų, pobūdį, rūšį ir mastą, taip pat tai, kaip įmonė jas valdo, ir
reikšmingų rizikų ir galimybių, atsirandančių dėl įmonės poveikio paveikiamoms bendruomenėms ir priklausomybės nuo jų, finansinį poveikį įmonei trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais.
2. Kad šis tikslas būtų pasiektas, šiame standarte reikalaujama paaiškinti bendrą požiūrį, kuriuo įmonė vadovaujasi siekdama nustatyti ir valdyti bet kokį reikšmingą faktinį ir galimą poveikį paveikiamoms bendruomenėms, susijusį su:
bendruomenių ekonominėmis, socialinėmis ir kultūrinėmis teisėmis (pavyzdžiui, tinkamu būstu, tinkamu maistu, vandeniu ir sanitarija, su žeme susijusiu ir su saugumu susijusiu poveikiu);
bendruomenių pilietinėmis ir politinėmis teisėmis (pavyzdžiui, saviraiškos laisve, susirinkimų laisve, poveikiu žmogaus teisių gynėjams) ir
specialiomis čiabuvių teisėmis (pavyzdžiui, laisvo, išankstinio ir informacija grindžiamo sutikimo, laisvo apsisprendimo ir kultūrinėmis teisėmis).
3. Šiuo standartu taip pat reikalaujama paaiškinti, kaip toks poveikis ir įmonės priklausomybė nuo paveikiamų bendruomenių gali lemti įmonei reikšmingas rizikas ar galimybes. Pavyzdžiui, neigiami santykiai su paveikiamomis bendruomenėmis gali sutrikdyti pačios įmonės operacijas arba pakenkti jos reputacijai, o konstruktyvūs santykiai gali duoti naudos verslui, pavyzdžiui, suteikti galimybę vykdyti stabilias operacijas be konfliktų ir lengviau samdyti darbuotojus vietoje.
Sąveika su kitais ETAS
4. Šis standartas taikomas, kai per 2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ nustatytą reikšmingumo vertinimo procesą nustatomas su paveikiamomis bendruomenėmis susijęs reikšmingas poveikis ir (arba) reikšmingos rizikos ir galimybės.
5. Šis standartas turi būti skaitomas kartu su 1 ETAS „Bendrieji reikalavimai“ ir 2 ETAS, taip pat su S1 ETAS „Sava darbo jėga“ , S2 ETAS „Vertės grandinės darbuotojai“ ir S4 ETAS „Vartotojai ir galutiniai naudotojai“ .
Atskleidimo reikalavimai
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“
6. Šio skirsnio reikalavimai turėtų būti skaitomi kartu su 2 ETAS atskleidimo reikalavimais dėl strategijos (SBM). Pagal juos atskleidžiama informacija turi būti pateikiama kartu su informacija, kurios reikalaujama pagal 2 ETAS, išskyrus SBM-3 „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“ , pagal kurį atskleidžiamą informaciją įmonė turi galimybę pateikti kartu su temine atskleidžiama informacija.
Strategija
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-2 „Suinteresuotųjų subjektų interesai ir nuomonės“
7. Taikydama 2 ETAS SBM-2 43 straipsnį, įmonė turi atskleisti, kaip jos strategijoje ir verslo modelyje atsižvelgiama į paveikiamų bendruomenių nuomones, interesus ir teises, įskaitant pagarbą jų žmogaus teisėms (ir jų, kaip čiabuvių, teisėms, kai taikoma). Paveikiamos bendruomenės yra viena iš pagrindinių paveikiamų suinteresuotųjų subjektų grupių.
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-3 „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“
8. Taikydama 2 ETAS SBM-3 48 straipsnį, įmonė turi atskleisti:
ar ir kaip faktinis ir galimas poveikis paveikiamoms bendruomenėms, nustatytas pagal 2 ETAS IRO-1 „Reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“ : i) kyla dėl įmonės strategijos ir verslo modelių arba yra su jais susijęs ir ii) paveikia ir padeda pritaikyti įmonės strategiją ir verslo modelį, ir
jos reikšmingų rizikų ir galimybių, atsirandančių dėl poveikio paveikiamoms bendruomenėms ir priklausomybės nuo jų, ir jos strategijos bei verslo modelio ryšį.
9. Vykdydama 48 straipsnio reikalavimus įmonė turi atskleisti, ar visos paveikiamos bendruomenės, kurioms įmonė veikiausiai darys reikšmingą poveikį, įskaitant poveikį, susijusį su pačios įmonės operacijomis ir vertės grandine, be kita ko, poveikį per jos produktus ar paslaugas, taip pat per jos verslo santykius, yra įtrauktos į jos pagal 2 ETAS atskleidžiamos informacijos aprėptį. Be to, įmonė turi pateikti šią informaciją:
trumpą bendruomenių, kurioms daromas reikšmingas poveikis dėl jos pačios operacijų arba per jos vertės grandinės pradinę ir galutinę grandis, rūšių aprašymą, ir nurodyti, ar jos yra:
bendruomenės, gyvenančios ar dirbančios netoli įmonės veikiančių veiklos vietų, gamyklų, objektų ar kitų fizinių operacijų vietų, arba labiau nutolusios bendruomenės, kurias paveikia tose gamybos vietose vykdoma veikla (pavyzdžiui, žemiau pasroviui esančių vandens telkinių tarša);
bendruomenės visoje įmonės vertės grandinėje (pavyzdžiui, tos, kurias paveikia tiekėjų objektų operacijos arba logistikos ir platinimo paslaugų teikėjų veikla);
bendruomenės viename arba abiejuose vertės grandinės galiniuose taškuose (pavyzdžiui, metalų ar naudingųjų iškasenų gavybos arba derliaus nuėmimo taške arba bendruomenės šalia atliekų šalinimo ar perdirbimo vietų);
čiabuvių bendruomenės;
reikšmingo neigiamo poveikio atveju – ar jis yra i) plačiai paplitęs arba sisteminis aplinkybėmis, kuriomis įmonė veikia, turi tiekimo šaltinių arba palaiko kitus verslo santykius (pavyzdžiui, marginalizuotos gyventojų grupės, patiriančios poveikį sveikatai ir gyvenimo kokybei labai industrializuotoje zonoje), arba ii) yra susijęs su pavieniais incidentais pačios įmonės operacijose (pvz., toksinių atliekų išsiliejimas, darantis poveikį bendruomenės galimybei gauti švaraus geriamojo vandens) arba su konkrečiais verslo santykiais (pvz., taikus bendruomenių protestas prieš verslo operacijas, į kurį buvo sureaguota smurtiniu įmonės saugumo tarnybų atsaku). Be kita ko, reikia atsižvelgti į poveikį paveikiamoms bendruomenėms, kuris gali kilti dėl perėjimo prie žalesnių ir neutralaus poveikio klimatui operacijų. Galimas poveikis apima poveikį, susijusį su inovacijomis ir restruktūrizavimu, kasyklų uždarymu, didesne naudingųjų iškasenų, reikalingų pereinant prie tvarios ekonomikos, kasyba ir saulės baterijų plokščių gamyba;
reikšmingo teigiamo poveikio atveju – trumpą veiklos, kurią vykdant daromas teigiamas poveikis (pavyzdžiui, pajėgumų stiprinimas siekiant remti daugiau ir naujų formų vietos pragyvenimo šaltinių) ir paveikiamų bendruomenių, kurios yra arba gali būti teigiamai paveikiamos, rūšių aprašymą; įmonė taip pat gali atskleisti, ar teigiamas poveikis daromas konkrečiose šalyse ar regionuose, ir
bet kokias reikšmingas rizikas ir galimybes verslui, atsirandančias dėl poveikio paveikiamoms bendruomenėms ir priklausomybės nuo jų.
10. Aprašydama pagrindines paveikiamų bendruomenių, kurios yra arba gali būti neigiamai paveikiamos, rūšis, remdamasi pagal 2 ETAS IRO-1 atskleidimo reikalavimą nustatytu reikšmingumo vertinimu, įmonė turi atskleisti, ar ir kaip ji suprato, kad konkrečių savybių turinčioms, konkrečiomis sąlygomis gyvenančioms ar konkrečią veiklą vykdančioms paveikiamoms bendruomenėms gali kilti didesnė žalos rizika.
11. Įmonė turi atskleisti, kurios iš jos reikšmingų rizikų ir galimybių (jei jų yra), atsirandančių dėl poveikio paveikiamoms bendruomenėms ir priklausomybės nuo jų, yra susijusios su konkrečiomis paveikiamų bendruomenių grupėmis, o ne su visomis paveikiamomis bendruomenėmis.
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas
S3-1 atskleidimo reikalavimas „Su paveikiamomis bendruomenėmis susijusi politika“
12. Įmonė turi aprašyti savo politiką, kuria siekiama valdyti jos reikšmingą poveikį paveikiamoms bendruomenėms, taip pat susijusias reikšmingas rizikas ir galimybes.
13. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kokiu mastu įmonė vykdo politiką, pagal kurią nustatomas, vertinamas, valdomas ir (arba) ištaisomas jos reikšmingas poveikis konkrečiai paveikiamoms bendruomenėms, taip pat politiką, kuri apima su paveikiamomis bendruomenėmis susijusias reikšmingas rizikas ir galimybes.
14. Atskleidžiant pagal 12 straipsnį reikalaujamą informaciją turi būti pateikta informacija apie įmonės politiką, kuria siekiama valdyti jos reikšmingą poveikį, rizikas ir galimybes, susijusius su paveikiamomis bendruomenėmis, pagal 2 ETAS MDR-P „Priimta reikšmingų tvarumo klausimų valdymo politika“ . Be to, įmonė turi nurodyti, ar tokia politika skirta konkrečioms paveikiamoms bendruomenėms, ar visoms paveikiamoms bendruomenėms.
15. Įmonė turi atskleisti visas konkrečias politikos nuostatas, kuriomis siekiama išvengti poveikio čiabuviams ir jį mažinti.
16. Įmonė turi aprašyti savo žmogaus teisių politikos įsipareigojimus ( 112 ), kurie yra svarbūs paveikiamoms bendruomenėms, įskaitant procesus ir mechanizmus, skirtus stebėti, kaip laikomasi JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų, TDO deklaracijos dėl pagrindinių principų ir teisių darbe ar EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms. Atskleisdama informaciją daugiausia dėmesio ji turi skirti tiems klausimams, kurie yra reikšmingi toliau nurodytų dalykų atžvilgiu ( 113 ), taip pat savo bendrą požiūrį į:
pagarbą bendruomenių ir ypač čiabuvių žmogaus teisėms;
paveikiamų bendruomenių įtraukimą ir
priemones, kuriomis ištaisomas poveikis žmogaus teisėms ir (arba) suteikiama galimybė jį ištaisyti.
17. Įmonė turi atskleisti, ar ir kaip jos politika paveikiamų bendruomenių atžvilgiu yra suderinta su konkrečiai bendruomenėms ir čiabuviams svarbiomis tarptautiniu mastu pripažintomis priemonėmis, įskaitant Jungtinių Tautų (JT) verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus. Įmonė taip pat turi atskleisti, kokiu mastu jos pačios operacijų lygmeniu ar vertės grandinės pradinėje ir galutinėje grandyse buvo pranešta apie Jungtinių Tautų (JT) verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų, TDO deklaracijos dėl pagrindinių principų ir teisių darbe ar EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms nesilaikymo atvejus, susijusius su paveikiamomis bendruomenėmis, ir, jei taikoma, nurodyti tokių atvejų pobūdį ( 114 ).
18. Politika gali būti formuojama kaip atskira paveikiamoms bendruomenėms skirta politika arba gali būti įtraukiama į platesnį dokumentą, kaip antai etikos kodeksą ar bendrą tvarumo politiką, kuriuos įmonė jau atskleidė pagal kitą ETAS. Tokiais atvejais įmonė turi pateikti tikslią kryžminę nuorodą, kad būtų galima nustatyti politikos aspektus, kurie atitinka šio atskleidimo reikalavimo reikalavimus.
S3-2 atskleidimo reikalavimas „Paveikiamų bendruomenių įtraukimo sprendžiant klausimus dėl poveikio procesai“
19. Įmonė turi atskleisti savo bendruosius paveikiamų bendruomenių ir jų atstovų įtraukimo sprendžiant klausimus dėl faktinio ir galimo poveikio joms procesus.
20. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, ar ir kaip įmonė, vykdydama nuolatinį išsamaus patikrinimo procesą, įtraukia paveikiamas bendruomenes, jų teisėtus atstovus ar patikimus įgaliotinius sprendžiant klausimus dėl reikšmingo faktinio ir galimo teigiamo ir (arba) neigiamo poveikio, kuris juos paveikia arba, tikėtina, paveiks, taip pat ar ir kaip į paveikiamų bendruomenių požiūrius atsižvelgiama įmonės sprendimų priėmimo procesuose.
21. Įmonė turi atskleisti, ar ir kaip ji atsižvelgia į paveikiamų bendruomenių požiūrius priimdama sprendimus arba vykdydama veiklą, kuriais siekiama valdyti faktinį ir galimą poveikį bendruomenėms. Atskleidžiant šią informaciją, kai aktualu, turi būti turi būti paaiškinama:
ar paveikiamos bendruomenės arba jų teisėti atstovai įtraukiami tiesiogiai, ar per patikimus įgaliotinius, kurie žino apie jų situaciją;
etapas (-ai), kuriuo (-iais) užtikrinamas įtraukimas, taip pat įtraukimo rūšis ir dažnumas;
kurią funkciją atliekantis ir aukščiausias pareigas einantis asmuo įmonėje turi su veikla susijusią atsakomybę užtikrinti, kad įtraukimas būtų užtikrintas ir kad formuojant įmonės požiūrį būtų atsižvelgiama į jo rezultatus;
kai taikoma, kaip įmonė vertina paveikiamų bendruomenių įtraukimo veiksmingumą, įskaitant, kai aktualu, bet kokius sudarytus susitarimus ar gautus rezultatus.
22. Kai taikoma, įmonė turi atskleisti priemones, kurių ji imasi siekdama sužinoti paveikiamų bendruomenių, kurios gali būti ypač pažeidžiamos poveikio ir (arba) marginalizuotos, požiūrius, ir konkrečių paveikiamų bendruomenių grupių, pavyzdžiui, moterų ir mergaičių, požiūrius.
23. Jei paveikiamos bendruomenės yra čiabuviai, įmonė taip pat turi atskleisti, kaip laikydamasi savo suinteresuotųjų subjektų įtraukimo požiūrio ji atsižvelgia į jų konkrečias teises ir užtikrina, kad jų būtų paisoma, įskaitant jų teisę į laisvą, išankstinį ir informacija grindžiamą sutikimą, kiek tai susiję su: i) jų kultūros, intelektinėmis, religinėmis ir dvasinėmis vertybėmis; ii) veiksmais, kurie daro poveikį jų žemėms ir teritorijoms, ir iii) joms poveikį darančiomis teisinėmis ar administracinėmis priemonėmis. Visų pirma, kai įtraukiami čiabuviai, įmonė taip pat turi atskleisti, ar ir kaip su čiabuviais buvo konsultuojamasi dėl jų įtraukimo būdo ir parametrų (pavyzdžiui, planuojant įtraukimo darbotvarkę, pobūdį ir tvarkaraštį).
24. Jeigu įmonė negali atskleisti pirmiau reikalaujamos informacijos, nes ji nėra nustačiusi bendro paveikiamų bendruomenių įtraukimo proceso, ji turi atskleisti šį faktą. Ji gali atskleisti laikotarpį, per kurį ji siekia tokį procesą nustatyti.
S3-3 atskleidimo reikalavimas „Neigiamo poveikio ištaisymo procesai ir kanalai, kuriais paveikiamos bendruomenės gali išreikšti susirūpinimą“
25. Įmonė turi aprašyti procesus, kuriuos ji yra nustačiusi siekdama ištaisyti arba bendradarbiauti ištaisant neigiamą poveikį paveikiamoms bendruomenėms, su kuriuo įmonė yra susijusi, taip pat kanalus, kuriais paveikiamos bendruomenės gali pasinaudoti, kad praneštų apie susirūpinimą keliančius klausimus ir jie būtų išspręsti.
26. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas yra suteikti galimybę suprasti oficialias priemones, kuriomis naudodamosi paveikiamos bendruomenės gali tiesiogiai pranešti įmonei apie susirūpinimą keliančius klausimus ir apie poreikius ir (arba) kuriomis naudodamasi įmonė padeda užtikrinti tokių kanalų (pavyzdžiui, skundų teikimo mechanizmų) prieinamumą per savo verslo santykius, ir kaip šių bendruomenių atžvilgiu imamasi tolesnių veiksmų, susijusių su iškeltais klausimais ir šių kanalų veiksmingumu.
27. Įmonė turi aprašyti:
savo bendrą požiūrį ir procesus, kuriais siekiama ištaisyti arba prisidėti ištaisant poveikį, kai įmonė nustato, kad ji sukėlė reikšmingą neigiamą poveikį paveikiamoms bendruomenėms arba prie jo prisidėjo, įskaitant tai, ar ir kaip įmonė įvertina, kad ištaisymas yra veiksmingas;
bet kokius konkrečius kanalus, kuriuos ji yra įdiegusi, kad paveikiamos bendruomenės galėtų tiesiogiai įmonei išreikšti susirūpinimą ar poreikius ir kad į juos būtų atsižvelgta, įskaitant tai, ar jie įdiegti pačios įmonės ir (arba) dalyvaujant trečiųjų šalių mechanizmuose;
procesus, kuriais įmonė padeda užtikrinti tokių kanalų prieinamumą per savo verslo santykius, ir
kaip ji stebi iškeltus ir sprendžiamus klausimus ir kaip užtikrina kanalų veiksmingumą, be kita ko, įtraukdama suinteresuotuosius subjektus, kurie yra numatyti tų kanalų naudotojai.
28. Įmonė turi atskleisti, ar ir kaip ji įvertina, kad paveikiamos bendruomenės žino apie šias struktūras ar procesus, kaip būdą išreikšti susirūpinimą ar poreikius ir užtikrinti, kad į juos būtų atsižvelgta, ir jais pasitiki. Be to, įmonė turi atskleisti, ar ji yra nustačiusi asmenų, kurie jais naudojasi, apsaugos nuo atsakomųjų veiksmų politiką. Jei tokia informacija buvo atskleista pagal ETAS G1-1 atskleidimo reikalavimą, įmonė gali pateikti nuorodą į tą informaciją.
29. Jeigu įmonė negali atskleisti pirmiau reikalaujamos informacijos, nes nėra sukūrusi pranešimo apie susirūpinimą keliančius klausimus kanalo ir (arba) nepadeda užtikrinti tokių kanalų prieinamumo per savo verslo santykius, ji turi atskleisti šį faktą. Ji gali atskleisti laikotarpį, per kurį ji siekia tokį kanalą ar procesus nustatyti.
S3-4 atskleidimo reikalavimas „Veiksmai, kurių imamasi dėl reikšmingo poveikio paveikiamoms bendruomenėms, su paveikiamomis bendruomenėmis susijusių reikšmingų rizikų valdymo ir pasinaudojimo reikšmingomis galimybėmis metodai ir tų veiksmų veiksmingumas“
30. Įmonė turi atskleisti, kokių veiksmų ji imasi siekdama reaguoti į reikšmingą poveikį paveikiamoms bendruomenėms ir valdyti su paveikiamomis bendruomenėmis susijusias reikšmingas rizikas bei pasinaudoti su jomis susijusiomis reikšmingomis galimybėmis, ir tų veiksmų veiksmingumą.
31. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas dvejopas. Pirma, juo siekiama suteikti galimybę suprasti visus veiksmus ir iniciatyvas, kuriais įmonė siekia:
užkirsti kelią neigiamam reikšmingam poveikiui paveikiamoms bendruomenėms, jį sušvelninti ir ištaisyti, ir (arba)
užtikrinti teigiamą reikšmingą poveikį paveikiamoms bendruomenėms.
Antra, siekiama suteikti galimybę suprasti būdus, kuriais įmonė mažina su paveikiamomis bendruomenėmis susijusias reikšmingas rizikas ir siekia pasinaudoti su jomis susijusiomis reikšmingomis galimybėmis.
Įmonė turi pateikti apibendrintą veiksmų planų ir išteklių, skirtų reikšmingam poveikiui, rizikoms ir galimybėms, susijusiems su paveikiamomis bendruomenėmis, valdyti, aprašymą pagal 2 ETAS MDR-A „Su reikšmingais tvarumo klausimais susiję veiksmai ir ištekliai“ .
32. Kiek tai susiję su reikšmingu poveikiu, įmonė turi aprašyti:
veiksmus, kurių buvo imtasi, planuojama imtis arba imamasi siekiant užkirsti kelią reikšmingam neigiamam poveikiui paveikiamoms bendruomenėms ar jį sušvelninti;
ar ir kaip ji ėmėsi veiksmų, kad ištaisytų arba suteiktų galimybę ištaisyti faktinį reikšmingą poveikį;
bet kokius papildomus veiksmus ar iniciatyvas, kuriuos ji yra nustačiusi ir kurių pagrindinis tikslas – daryti teigiamą poveikį paveikiamoms bendruomenėms, ir
kaip ji stebi ir vertina šių veiksmų ir iniciatyvų veiksmingumą užtikrinant, kad numatyti rezultatai paveikiamoms bendruomenėms būtų pasiekti.
33. ►C1 Kiek tai susiję su 30 straipsniu, įmonė turi aprašyti: ◄
procesus, kuriais ji nustato, koks veiksmas yra reikalingas ir tinkamas reaguojant į konkretų faktinį ar galimą poveikį paveikiamoms bendruomenėms;
savo požiūrį į veiksmus, kurių reikia imtis dėl konkretaus reikšmingo neigiamo poveikio bendruomenėms, įskaitant bet kokius veiksmus, susijusius su savo pačios žemės įsigijimo, planavimo ir statybos, eksploatavimo ar uždarymo praktika, taip pat ar reikės platesnio masto kolektyvinių ar bendradarbiavimo veiksmų su kitomis svarbiomis šalimis, ir
kaip ji užtikrina, kad procesai, kuriais siekiama ištaisyti ar suteikti galimybę ištaisyti reikšmingą neigiamą poveikį, būtų prieinami ir veiksmingi jų įgyvendinimo ir rezultatų požiūriu.
34. Kiek tai susiję su reikšmingomis rizikomis ir galimybėmis, įmonė turi aprašyti:
kokių veiksmų planuojama imtis arba imamasi siekiant sumažinti reikšmingą riziką įmonei, kylančią dėl jos poveikio paveikiamoms bendruomenėms ir priklausomybės nuo jų, ir kaip ji stebi veiksmingumą praktikoje, ir
kokių veiksmų planuojama imtis arba imamasi, kad įmonė galėtų pasinaudoti reikšmingomis galimybėmis, susijusiomis su paveikiamomis bendruomenėmis.
35. Įmonė turi atskleisti, ar ir kaip ji imasi veiksmų siekdama užtikrinti, kad jos pačios praktika, įskaitant, kai aktualu, susijusi su planavimu, žemės įsigijimu ir eksploatavimu, žaliavų finansavimu, išgavimu ar gamyba, gamtos išteklių naudojimu ir poveikio aplinkai valdymu, nekeltų prie reikšmingo neigiamo poveikio paveikiamoms bendruomenėms ar prie jo neprisidėtų. Be kita ko, gali būti atskleidžiama, kokio požiūrio laikomasi, kai kyla įtampa tarp reikšmingo neigiamo poveikio prevencijos ir mažinimo ir kito verslo spaudimo.
36. Įmonė taip pat turi atskleisti, ar buvo pranešta apie dideles problemas ir incidentus žmogaus teisių srityje, susijusius su paveikiamomis bendruomenėmis, ir, jei taikoma, juos atskleisti ( 115 ).
37. ►C1 Atskleisdama informaciją, kurios reikalaujama pagal 32 straipsnio d punktą, įmonė turi atsižvelgti į 2 ETAS MDR-T „Politikos ir veiksmų veiksmingumo stebėjimas pagal uždavinius“, jeigu veiksmo veiksmingumą ji vertina pagal nustatytą uždavinį. ◄
38. Įmonė turi atskleisti, kokie ištekliai skiriami jos reikšmingam poveikiui valdyti, ir pateikti informaciją, kuri suteiktų galimybę vartotojams suprasti, kaip valdomas reikšmingas poveikis.
Rodikliai ir uždaviniai
S3-5 atskleidimo reikalavimas „Uždaviniai, susiję su reikšmingo neigiamo poveikio valdymu, teigiamo poveikio didinimu ir reikšmingų rizikų ir galimybių valdymu“
39. Įmonė turi atskleisti per tam tikrą laiką įgyvendinamus ir į rezultatus orientuotus uždavinius, kuriuos ji gali būti nustačiusi ir kurie yra susiję su:
neigiamo poveikio paveikiamoms bendruomenėms mažinimu ir (arba)
teigiamo poveikio paveikiamoms bendruomenėms didinimu, ir (arba)
su paveikiamomis bendruomenėmis susijusių reikšmingų rizikų ir galimybių valdymu.
40. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kokiu mastu įmonė naudoja per tam tikrą laiką įgyvendinamus ir į rezultatus orientuotus uždavinius, siekdama skatinti ir vertinti savo pažangą mažinant reikšmingą neigiamą poveikį ir (arba) didinant teigiamą poveikį paveikiamoms bendruomenėms ir (arba) valdant reikšmingas rizikas ir galimybes, susijusias su paveikiamomis bendruomenėmis.
41. Apibendrintas įmonės reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių, susijusių su paveikiamomis bendruomenėmis, valdymo uždavinių aprašymas turi apimti informacijos reikalavimus, apibrėžtus 2 ETAS MDR-T.
42. Įmonė turi atskleisti uždavinių nustatymo procesą, įskaitant tai, ar ir kaip įmonė tiesiogiai įtraukė paveikiamas bendruomenes, jų teisėtus atstovus arba patikimus įgaliotinius, kurie žino apie jų situaciją, į šiuos procesus:
visų tokių uždavinių nustatymą;
įmonės veiklos rezultatų stebėjimą pagal juos ir
įgytos patirties ar patobulinimų, jei yra, atsižvelgiant į įmonės veiklos rezultatus, nustatymą.
A priedėlis.
Taikymo reikalavimai
Šis priedėlis yra neatskiriama S3 ETAS „Paveikiamos bendruomenės“ dalis. Jis padeda taikyti šiame standarte išdėstytus atskleidimo reikalavimus ir turi tokią pačią galią kaip kitos standarto dalys.
Tikslas
TR 1. 2 straipsnyje nurodyta socialinių ir žmogaus teisių klausimų apžvalga nereiškia, kad vykdant kiekvieną šiame standarte nustatytą atskleidimo reikalavimą turėtų būti atskleisti visi šie klausimai. Tai veikiau sąrašas klausimų, kuriuos įmonė turi apsvarstyti atlikdama savo reikšmingumo vertinimą (žr. 1 ETAS 3 skyrių „Dvejopas reikšmingumas kaip informacijos apie tvarumą atskleidimo pagrindas“ ir 2 ETAS IRO-1), susijusį su paveikiamomis bendruomenėmis, ir atitinkamai atskleisti juos kaip reikšmingą poveikį, rizikas ir galimybes, patenkančius į šio standarto taikymo sritį.
TR 2. Be 2 straipsnyje išvardytų klausimų, įmonė taip pat gali apsvarstyti galimybę atskleisti informaciją apie kitus klausimus, susijusius su reikšmingu poveikiu trumpesniu laikotarpiu, pavyzdžiui, iniciatyvas dėl poveikio bendruomenėms, susijusio su įmonės operacijomis dėl ekstremalių ir staiga pasikeitusių oro sąlygų.
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“
Strategija
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-2 „Suinteresuotųjų subjektų interesai ir nuomonės“
TR 3. Pagal 2 ETAS SBM-2 atskleidimo reikalavimą reikalaujama, kad įmonė suteiktų galimybę suprasti, ar ir kaip ji atsižvelgia į vaidmenį, kurį jos strategija ir verslo modelis gali atlikti kuriant, didinant arba švelninant didelį reikšmingą poveikį paveikiamoms bendruomenėms, taip pat ar ir kaip verslo modelis ir strategija yra pritaikyti reaguoti į tokį reikšmingą poveikį.
TR 4. Nors paveikiamos bendruomenės į įmonės strategijos ar verslo modelio lygmens procesus gali būti neįtraukiamos, į jų nuomones įmonė gali atsižvelgti vertindama savo strategiją ir verslo modelį. Įmonė gali atskleisti paveikiamų bendruomenių ir paveikiamų bendruomenių atstovų nuomones.
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-3 „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“
TR 5. Įmonės strategija arba verslo modelis poveikį paveikiamoms bendruomenėms gali lemti keliais skirtingais būdais. Pavyzdžiui, poveikis gali būti susijęs su įmonės siūloma verte (kaip antai objektų statyba ar projektų pradžia, kai pagal tvarkaraštį nėra pakankamai laiko konsultacijoms su projektų paveikiamomis grupėmis), jos vertės grandine (pavyzdžiui, žemės naudojimu šalyse, kuriose nuosavybės teisės dažnai užginčijamos arba įrašai yra nepatikimi arba kuriose tokie žemės naudotojai kaip čiabuviai nepripažįstami) arba sąnaudų struktūra ir pajamų modeliu (pavyzdžiui, agresyviomis kuo didesnio mokesčių sumažinimo strategijomis, visų pirma susijusiomis su operacijomis besivystančiose šalyse.
TR 6. Dėl strategijos ar verslo modelio atsirandantis poveikis paveikiamoms bendruomenėms taip pat gali lemti reikšmingas rizikas įmonei. Pavyzdžiui, kai pagal įmonės strategiją siekiama persikelti į didesnės rizikos geografines teritorijas ieškant tam tikrų biržos prekių, o paveikiamos bendruomenės priešinasi įmonės atėjimui arba prieštarauja jos vietos praktikai, tai gali lemti didelius ir brangius vėlavimus ir paveikti įmonės gebėjimą ateityje gauti žemės koncesijas ar leidimus. Panašiai, jei įmonės verslo modelis grindžiamas intensyvia vandens gavyba jos gamyklose tokiu mastu, kad paveikiama bendruomenių prieiga prie vandens jų vartojimo, higienos ir pragyvenimo reikmėms, tai gali lemti reputacijai žalingus boikotus, skundus ir ieškinius.
TR 7. Paveikiamų bendruomenių konkrečių savybių pavyzdžiai, į kuriuos įmonė gali atsižvelgti vykdydama 10 straipsnio reikalavimus, gali būti paveikiama bendruomenė, kuri yra fiziškai ar ekonomiškai izoliuota ir ypač neatspari introdukuotoms ligoms arba turi ribotas galimybes naudotis socialinėmis paslaugomis ir dėl to priklauso nuo įmonės įdiegtos infrastruktūros. Taip gali būti, kai įmonė įsigyja moterų dirbamą žemę, o mokėjimai tenka namų ūkius valdantiems vyrams, todėl moterys bendruomenėje netenka dar daugiau teisių. Taip gali būti ir todėl, kad bendruomenė yra čiabuvių bendruomenė ir jos nariai siekia naudotis kultūrinėmis ar ekonominėmis teisėmis į įmonei (arba vienam iš subjektų, su kuriais įmonė susijusi verslo santykiais) priklausančią ar jos valdomą žemę tokiomis sąlygomis, kai jų teisių valstybė neapsaugo. Be to, įmonė turi apsvarstyti, ar skirtingos savybės sutampa. Pavyzdžiui, tokios savybės kaip etninė kilmė, socialinė ir ekonominė padėtis, migrantų statusas ir lytis gali lemti sutampančias žalos tam tikroms paveikiamoms bendruomenėms ar atskiroms tų paveikiamų bendruomenių dalims rizikas, nes paveikiamos bendruomenės dažnai yra nevienalytės.
TR 8. Kalbant apie 11 straipsnį, reikšmingų rizikų taip pat gali kilti dėl įmonės priklausomybės nuo paveikiamų bendruomenių, kai mažo tikėtinumo, bet didelio poveikio įvykiai gali sukelti finansinį poveikį; pavyzdžiui, kai gaivalinė nelaimė sukelia katastrofišką pramoninę avariją, susijusią su įmonės operacijomis, ir dėl to padaroma didelė žala paveikiamoms bendruomenėms.
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas
S3-1 atskleidimo reikalavimas „Su paveikiamomis bendruomenėmis susijusi politika“
TR 9. Aprašyme turi būti pateikta pagrindinė informacija, būtina siekiant užtikrinti, kad būtų teisingai parodyta su paveikiamomis bendruomenėmis susijusi politika, todėl įmonė turi apsvarstyti galimybę paaiškinti per ataskaitinius metus padarytus reikšmingus politikos pakeitimus (pavyzdžiui, naujus ar papildomus įtraukimo, išsamaus patikrinimo ir ištaisymo metodus).
TR 10. Atskleisdama informaciją apie savo politikos suderinamumą su JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniais principais, įmonė turi atsižvelgti į tai, kad pagrindiniai principai yra pagrįsti Tarptautine žmogaus teisių chartija, kurią sudaro Visuotinė žmogaus teisių deklaracija ir du jos įgyvendinimo paktai, taip pat JT deklaracija dėl čiabuvių tautų teisių, Tarptautinės darbo organizacijos konvencija dėl čiabuvių ir gentimis gyvenančių tautų (TDO Nr. 169) ir pagrindinėmis konvencijomis, kuriomis ji grindžiama, ir gali atskleisti informaciją apie suderinimą su šiomis priemonėmis.
TR 11. Įmonė gali pateikti pavyzdį, kokių rūšių priemonėmis ji praneša apie savo politiką tiems asmenims, asmenų grupėms ar subjektams, kuriems ji yra svarbi dėl to, kad jie turi ją įgyvendinti (pavyzdžiui, įmonės samdomieji darbuotojai, rangovai ir tiekėjai), arba dėl to, kad jie yra tiesiogiai suinteresuoti, kad ji būtų įgyvendinta (pavyzdžiui, savi darbuotojai, investuotojai). Ji gali atskleisti informaciją apie komunikacijos priemones ir kanalus (pavyzdžiui, skrajutes, informacinius biuletenius, specialias interneto svetaines, socialinę mediją, tiesioginį bendravimą, darbuotojų atstovus), kuriais siekiama užtikrinti, kad su politika būtų galima susipažinti ir kad skirtingos auditorijos suprastų jos pasekmes. Įmonė taip pat gali paaiškinti, kaip ji nustato ir pašalina galimas sklaidos kliūtis, pavyzdžiui, pateikdama vertimą į atitinkamas kalbas arba naudodama grafinius vaizdus.
TR 12. Atskleisdama dideles problemas ir incidentus žmogaus teisių srityje, susijusius su paveikiamomis bendruomenėmis, įmonė turi atsižvelgti į visus teisinius ginčus, susijusius su čiabuvių žemės naudojimo teisėmis ir laisvu, išankstiniu ir informacija grindžiamu sutikimu.
S3-2 atskleidimo reikalavimas „Paveikiamų bendruomenių įtraukimo sprendžiant klausimus dėl poveikio procesai“
TR 13. Paaiškinimai, kaip įmonė atsižvelgia į čiabuvių teisę į laisvą, išankstinį ir informacija grindžiamą sutikimą ir užtikrina, kad ji būtų gerbiama, gali apimti informaciją konsultacijų su čiabuviais procesus siekiant gauti tokį jų sutikimą. Įmonė turi apsvarstyti, kaip konsultacijos apima sąžiningas derybas su paveikiamais čiabuviais siekiant gauti jų laisvą, išankstinį ir informacija grindžiamą sutikimą, kai įmonė daro poveikį jų žemėms, teritorijoms ar ištekliams, kurie paprastai priklauso čiabuviams, yra jų valdomi ar kitaip naudojami; arba kai įmonė perkelia juos iš žemių ar teritorijų, kurios jiems tradiciškai priklauso arba kurias jie naudoja ar užima pagal papročius; arba paveikia jų kultūros, intelektines, religines ir dvasines vertybes ar jomis naudojasi.
TR 14. Aprašydama, kurią funkciją ar vaidmenį atliekančiam asmeniui tenka su veikla susijusi atsakomybė už tokį įtraukimą ir (arba) galutinė atskaitomybė, įmonė gali atskleisti, ar tai atskiras vaidmuo ar funkcija, ar platesnio vaidmens ar funkcijos dalis, taip pat ar buvo pasiūlyta kokių nors gebėjimų stiprinimo galimybių, siekiant padėti darbuotojams vykdyti įtraukimo veiklą. Jeigu įmonė tokių pareigų ar funkcijos nustatyti negali, ji gali tai nurodyti. Šį atskleidimo reikalavimą taip pat galima įvykdyti pateikiant nuorodą į informaciją, atskleistą pagal 2 ETAS GOV-1 „Administracinių, valdymo ir priežiūros organų vaidmuo“ .
TR 15. ►C1 Rengiant 21 straipsnio b ir c punktuose aprašytą atskleidžiamą informaciją galima apsvarstyti šiuos pavyzdžius: ◄
etapų, kuriais vykdomas įtraukimas, pavyzdžiai yra i) požiūrio į poveikio švelninimą nustatymas ir ii) švelninimo veiksmingumo vertinimas;
kalbant apie įtraukimo rūšį, tai galėtų būti dalyvavimas, konsultavimasis ir (arba) informavimas;
kalbant apie įtraukimo dažnumą, gali būti pateikiama informacija apie tai, ar įtraukimo veikla vykdoma reguliariai, tam tikrais projekto ar verslo proceso etapais, ir
kalbant apie asmens, kuriam tenka atsakomybė už veiklą, vaidmenį, ar įmonė reikalauja, kad atitinkami darbuotojai turėtų tam tikrų įgūdžių, arba ar ji vykdo mokymus ar gebėjimų stiprinimą, kad atitinkami darbuotojai galėtų vykdyti įtraukimo veiklą. Reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių, susijusių su čiabuviais, atveju tai apima mokymus apie čiabuvių teises, įskaitant mokymus apie laisvą, išankstinį ir informacija grindžiamą sutikimą.
TR 16. Įmonė, siekdama parodyti, kaip ji atsižvelgė į bendruomenių požiūrius priimdama konkrečius sprendimus ar vykdydama veiklą, gali pateikti einamojo ataskaitinio laikotarpio pavyzdžių.
S3-3 atskleidimo reikalavimas „Neigiamo poveikio ištaisymo procesai ir kanalai, kuriais paveikiamos bendruomenės gali išreikšti susirūpinimą“
TR 17. Vykdydama reikalavimus, nustatytus pagal ETAS S3-3 atskleidimo reikalavimą, įmonė gali vadovautis JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų ir EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms turiniu, kuriame daugiausia dėmesio skiriama ištaisymo ir skundų teikimo mechanizmams.
TR 18. Kanalai, kuriais galima išreikšti susirūpinimą ar poreikius, apima skundų teikimo mechanizmus, karštąsias linijas, dialogo procesus ar kitas priemones, kuriomis paveikiamos bendruomenės arba jų teisėti atstovai gali išreikšti susirūpinimą dėl poveikio arba paaiškinti poreikius, į kuriuos jie norėtų, kad įmonė atsižvelgtų. Tai galėtų būti įmonės tiesiogiai teikiami kanalai, taip pat visi kiti mechanizmai, kuriais įmonė gali naudotis, siekdama gauti įžvalgų apie poveikio bendruomenėms valdymą, pavyzdžiui, atitikties auditas. Jeigu įmonė, siekdama įvykdyti šį reikalavimą, kliaujasi tik informacija apie tokių kanalų buvimą, kurią teikia su ja verslo santykiais susiję subjektai, ji gali tai nurodyti.
TR 19. Siekdama padėti geriau suprasti informaciją, pateiktą pagal ETAS S3-3, įmonė gali paaiškinti, ar ir kaip bendruomenės, kurios gali būti paveikiamos, gali naudotis kanalais juos paveikiančioje įmonėje, kiek tai susiję su kiekvienu reikšmingu poveikiu. Svarbios įžvalgos apima informaciją apie tai, ar paveikiamos bendruomenės gali naudotis kanalais joms suprantama kalba ir ar su jomis buvo konsultuojamasi kuriant tokius kanalus.
TR 20. Trečiųjų šalių mechanizmai galėtų apimti vyriausybės, NVO, pramonės asociacijų valdomus mechanizmus ir kitas bendradarbiavimo iniciatyvas. Įmonė gali atskleisti, ar jie yra prieinami visoms paveikiamoms bendruomenėms, kurioms įmonė gali daryti arba faktiškai daro reikšmingą poveikį, arba asmenims ar organizacijoms, kurie veikia jų vardu arba kitaip gali žinoti apie neigiamą poveikį.
TR 21. Kalbant apie asmenų, kurie naudojasi apsaugos nuo atsakomųjų veiksmų mechanizmais, apsaugą, įmonė gali aprašyti, ar ji nagrinėja skundus konfidencialiai ir gerbdama teises į privatumą ir duomenų apsaugą ir ar mechanizmais galima naudotis anonimiškai (pavyzdžiui, atstovaujant trečiajai šaliai).
TR 22. Atskleidžiant procesus, susijusius su poveikio čiabuviams ištaisymu ar galimybės jį ištaisyti suteikimu, svarbi informacija apima informaciją apie tai, kaip įmonė atsižvelgė į jų papročius, tradicijas, taisykles ir teisines sistemas.
TR 23. Atskleisdama, ar ir kaip įmonė žino, kad paveikiamos bendruomenės žino apie visus šiuos kanalus ir jais pasitiki, įmonė gali pateikti svarbius ir patikimus duomenis apie šių kanalų veiksmingumą pačių paveikiamų bendruomenių požiūriu. Informacijos šaltinių pavyzdžiai – tokiais kanalais pasinaudojusių bendruomenės narių apklausos ir jų pasitenkinimo procesu ir rezultatais lygis.
TR 24. Aprašydama kanalų, kuriais paveikiamos bendruomenės gali išreikšti susirūpinimą, veiksmingumą įmonė gali vadovautis toliau pateiktais klausimais, pagrįstais „neteisminių skundų teikimo mechanizmų veiksmingumo kriterijais“, išdėstytais JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniuose principuose, ypač 31 principo nuostatose. Toliau pateikiami svarstytini klausimai gali būti taikomi atskirų kanalų pagrindu arba skirti kolektyvinei kanalų sistemai:
ar kanalai yra teisėti, nes jais užtikrinama tinkama atskaitomybė už sąžiningą elgesį ir didinamas suinteresuotųjų subjektų pasitikėjimas?
ar kanalai yra žinomi ir prieinami suinteresuotiesiems subjektams?
ar kanalams taikomos aiškios ir žinomos procedūros, yra nustatyti terminai ir užtikrintas procesų aiškumas?
ar kanalais užtikrinama pagrįsta prieiga prie informacijos šaltinių, konsultacijų ir ekspertinių žinių?
ar kanalais užtikrinamas skaidrumas, suteikiant pakankamai informacijos tiek skundų pateikėjams, tiek, kai taikoma, bet kokio nagrinėjamo viešojo intereso tikslais?
ar naudojantis kanalais pasiekti rezultatai atitinka tarptautiniu mastu pripažintas žmogaus teises?
ar įmonė nustato naudojantis kanalais gautas įžvalgas, kuriomis remiamas nuolatinis mokymasis tiek tobulinant kanalus, tiek užkertant kelią būsimam poveikiui?
ar įmonė, norėdama susitarti dėl priimtinų sprendimų, daugiausia dėmesio skiria dialogui su skundo pateikėjais, o ne siekia vienašališkai nulemti rezultatą?
S3-4 atskleidimo reikalavimas „Veiksmai, kurių imamasi dėl reikšmingo poveikio paveikiamoms bendruomenėms, su paveikiamomis bendruomenėmis susijusių reikšmingų rizikų valdymo ir pasinaudojimo reikšmingomis galimybėmis metodai ir tų veiksmų veiksmingumas“
TR 25. Kad būtų galima suprasti neigiamą poveikį ir tai, kaip įmonė gali būti su juo susijusi per savo vertės grandinę, taip pat nustatyti tinkamus atsakomuosius veiksmus ir juos įgyvendinti praktiškai, gali prireikti laiko. Todėl įmonė turi apsvarstyti:
savo bendruosius ir specialiuosius reikšmingo neigiamo poveikio mažinimo metodus;
savo socialines investicijas ar kitas plėtros programas, kuriomis siekiama prisidėti prie papildomo reikšmingo teigiamo poveikio;
pažangą, kurią ji padarė per ataskaitinį laikotarpį, ir
savo nuolatinio tobulinimo tikslus.
TR 26. Tinkami veiksmai gali skirtis priklausomai nuo to, ar įmonė sukelia reikšmingą poveikį arba prie jo prisideda, ar reikšmingas poveikis per verslo santykius yra tiesiogiai susijęs su jos pačios operacijomis, produktais ar paslaugomis.
TR 27. Atsižvelgiant į tai, kad reikšmingas neigiamas poveikis bendruomenėms per ataskaitinį laikotarpį taip pat gali būti susijęs su subjektais ar operacijomis, kurių įmonė tiesiogiai nekontroliuoja, įmonė gali atskleisti, ar ir kaip ji siekia pasinaudoti savo svertais atitinkamuose verslo santykiuose, kad tą poveikį suvaldytų. Tai gali apimti komercinio sverto naudojimą (pavyzdžiui, sutartinių reikalavimų vykdymo užtikrinimą verslo santykiuose arba paskatų įgyvendinimą), kitokius svertus palaikant santykius (kaip antai mokymą arba gebėjimų stiprinimą čiabuvių teisių srityje subjektams, su kuriais įmonę sieja verslo santykiai) arba bendradarbiavimo su to paties lygmens ar kitais subjektais svertus (kaip antai iniciatyvas, kuriomis siekiama kuo labiau sumažinti su saugumu susijusį poveikį bendruomenėms ar dalyvauti įmonės ir bendruomenės partnerystėse).
TR 28. Poveikis bendruomenėms gali būti susijęs su aplinkosaugos klausimais, kuriuos įmonė atskleidžia pagal E1–E5 ETAS. Pavyzdžiui:
E1 ETAS „Klimato kaita“: kad įgyvendintų klimato kaitos švelninimo planus, įmonei gali reikėti investuoti į atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektus, kurie gali paveikti čiabuvių žemes, teritorijas ir gamtos išteklius. Jeigu įmonė su paveikiamais čiabuviais nesikonsultuoja, tai galėtų turėti neigiamą poveikį paveikiamų bendruomenių teisei į laisvą, išankstinį ir informacija grindžiamą sutikimą;
E2 ETAS „Tarša“ : įmonė gali daryti neigiamą poveikį paveikiamoms bendruomenėms, jeigu jų neapsaugo nuo taršos iš konkretaus gamybos įrenginio, kuri sukelia su sveikata susijusias problemas;
E3 ETAS „Vanduo ir jūrų ištekliai“ : įmonė gali neigiamai paveikti bendruomenių galimybes gauti švaraus geriamojo vandens, kai ima vandenį iš vandens stygiaus teritorijų;
E4 ETAS „Biologinė įvairovė ir ekosistemos“ : įmonė gali neigiamai paveikti vietos ūkininkų pragyvenimo šaltinius vykdydama veiklą, dėl kurios užteršiamas dirvožemis. Papildomi pavyzdžiai, be kita ko, yra žemės sandarinimas statant naują infrastruktūrą, kuri gali išnaikinti augalų rūšis, itin svarbias vietos biologinei įvairovei, arba vandens filtravimas bendruomenėms; arba invazinių rūšių (augalų ar gyvūnų), kurios gali daryti poveikį ekosistemoms ir vėliau daryti žalą, introdukcija;
E5 ETAS „Išteklių naudojimas ir žiedinė ekonomika“ : įmonė gali neigiamai paveikti bendruomenių gyvenimą darydama poveikį jų sveikatai dėl netinkamo pavojingųjų atliekų valdymo.
Kai ryšys tarp poveikio aplinkai ir poveikio vietos bendruomenėms atskleidžiamas vykdant E1–E5 ETAS atskleidimo reikalavimus, įmonė gali pateikti kryžminę nuorodą į tą atskleidžiamą informaciją ir aiškiai ją identifikuoti.
TR 29. Kai įmonė atskleidžia informaciją apie savo dalyvavimą pramonės arba daug suinteresuotųjų subjektų apimančioje iniciatyvoje ir tai yra jos veiksmų, kuriais siekiama mažinti reikšmingą neigiamą poveikį, dalis, įmonė gali atskleisti, kaip iniciatyva ir jos pačios dalyvavimu siekiama sumažinti atitinkamą reikšmingą poveikį. Ji gali atskleisti informaciją pagal ETAS S3-5 apie svarbius iniciatyvos uždavinius ir jų siekiant padarytą pažangą.
TR 30. Kai įmonė atskleidžia, ar ir kaip ji atsižvelgia į faktinį ir galimą poveikį paveikiamoms bendruomenėms priimdama sprendimus nutraukti verslo santykius, taip pat ar ir kaip ji siekia sumažinti bet kokį neigiamą poveikį, kurį gali sukelti nutraukimas, ji gali pateikti pavyzdžių.
TR 31. Kai įmonė atskleidžia, kaip ji stebi reikšmingo poveikio valdymo veiksmų veiksmingumą ataskaitiniu laikotarpiu, ji gali atskleisti visą patirtį, įgytą ankstesniais ir einamuoju ataskaitiniais laikotarpiais.
TR 32. Veiksmų veiksmingumo stebėjimo procesai gali apimti vidaus ar išorės auditą arba patikrinimą, teismo procesus ir (arba) susijusius teismo sprendimus, poveikio vertinimus, matavimo sistemas, suinteresuotųjų subjektų grįžtamąją informaciją, skundų teikimo mechanizmus, išorės veiksmingumo reitingus ir lyginamąją analizę.
TR 33 Informacijos apie veiksmingumą teikimo tikslas – suteikti galimybę suprasti sąsajas tarp veiksmų, kurių imasi įmonė, ir veiksmingo poveikio valdymo.
TR 34. Apie iniciatyvas ar procesus, kurių pagrindinis tikslas yra daryti teigiamą poveikį paveikiamoms bendruomenėms ir kurios yra pagrįstos paveikiamų bendruomenių poreikiais, ir apie tokių iniciatyvų ar procesų įgyvendinimo pažangą įmonė gali atskleisti:
informaciją apie tai, ar ir kaip paveikiamos bendruomenės ir teisėti atstovai ar jų patikimi įgaliotiniai atlieka vaidmenį priimant sprendimus dėl šių investicijų ar programų rengimo ir įgyvendinimo, ir
informaciją apie numatomus arba pasiektus šių investicijų ar programų teigiamus rezultatus paveikiamoms bendruomenėms;
apytikslės paveikiamų bendruomenių, kurioms taikomos aprašytos socialinės investicijos ar plėtros programos, paaiškinimą, ir, kai taikoma, priežastį, kodėl tos bendruomenės buvo atrinktos vykdant atitinkamas socialines investicijas ar įgyvendinant plėtros programas.
TR 35 Įmonė gali atskleisti, ar kurios nors iniciatyvos ar procesai, kurių pagrindinis tikslas – daryti teigiamą poveikį paveikiamoms bendruomenėms, taip pat yra skirti padėti siekti vieno ar kelių JT darnaus vystymosi tikslų (DVT). Pavyzdžiui, įsipareigodama siekti 5-ojo JT DVT „užtikrinti lyčių lygybę ir įgalinti visas moteris ir mergaites“ įmonė gali imtis apgalvotų priemonių, kad įtrauktų moteris į konsultacijų su paveikiama bendruomene procesą ir atitiktų veiksmingo suinteresuotųjų subjektų įtraukimo standartus, o tai gali padėti suteikti galių moterims ne tik pačiame procese, bet galbūt ir jų kasdieniame gyvenime.
TR 36. Atskleidžiant numatomus arba pasiektus teigiamus veiksmų rezultatus paveikiamoms bendruomenėms, būtina atskirti įrodymus, kad vykdyta tam tikra veikla (pavyzdžiui, kad x bendruomenės narių moterų dalyvavo mokymuose, kaip tapti įmonės vietos tiekėjais), nuo faktinių rezultatų paveikiamoms bendruomenėms įrodymų (pavyzdžiui, kad x bendruomenės narių moterų įsteigė mažąsias įmones ir jų sutartys su įmone pratęsiamos kasmet).
TR 37. Atskleisdama, ar iniciatyvos arba procesai taip pat atlieka tam tikrą vaidmenį švelninant reikšmingą neigiamą poveikį, įmonė gali, pavyzdžiui, atsižvelgti į programas, kuriomis siekiama tobulinti vietos infrastruktūras, naudojamas įmonės operacijoms, kaip antai gerinti kelius, kad sumažėtų su bendruomenės nariais susijusių sunkių eismo įvykių.
TR 38. Atskleisdama reikšmingas rizikas ir galimybes, susijusias su įmonės poveikiu paveikiamoms bendruomenėms arba priklausomybe nuo jų, įmonė gali atsižvelgti į šiuos dalykus:
rizikas, susijusias su įmonės poveikiu paveikiamoms bendruomenėms, kurios gali apimti reputacijos ar teisinę riziką, taip pat operacinę riziką, kai paveikiamos bendruomenės protestuoja prieš perkėlimą arba teisių į žemes praradimą, ir tai lemia brangiai kainuojančius vėlavimus, boikotus ar ieškinius;
rizikas, susijusias su įmonės priklausomybe nuo paveikiamų bendruomenių, kurios gali apimti verslo operacijų sutrikdymą, kai čiabuviai nusprendžia atšaukti savo sutikimą dėl projekto savo žemėse, taip priversdami įmonę gerokai pakeisti projektą arba jo atsisakyti;
►C1 galimybes, susijusias su įmonės poveikiu paveikiamoms bendruomenėms, kurios gali apimti lengvesnį projektų finansavimą ir buvimą pageidaujama bendruomenių, vyriausybių ir kitų įmonių partnere, ir ◄
galimybes, susijusias su įmonės priklausomybe nuo paveikiamų bendruomenių, kurios gali apimti galimybę plėtoti pozityvius įmonės ir čiabuvių santykius, kurie sudarytų sąlygas su tvirta parama plėsti esamus projektus.
TR 39. ►C1 Atskleisdama informaciją pagal 38 TR, įmonė gali apsvarstyti galimybę paaiškinti rizikas ir galimybes, atsirandančias dėl poveikio aplinkai ar priklausomybės (daugiau informacijos žr. 28 TR), įskaitant susijusį poveikį žmogaus teisėms (arba socialinį poveikį). ◄ Pavyzdžiai, be kita ko, yra reputacijos rizika, kylanti dėl nevaldomo teršalų išleidimo poveikio bendruomenių sveikatai, arba protestų, kurie gali sutrikdyti ar nutraukti įmonės veiklą, pavyzdžiui, rengiamų reaguojant į operacijas vandens stygiaus teritorijose, kurios gali daryti poveikį paveikiamų bendruomenių gyvenimui, finansinis poveikis.
TR 40. Atskleisdama, ar priklausomybė tampa rizika, įmonė turi atsižvelgti į išorės pokyčius.
TR 41. Atskleisdama politiką, veiksmus ir išteklius bei uždavinius, susijusius su reikšmingų rizikų ir galimybių valdymu, tais atvejais, kai rizikos ir galimybės atsiranda dėl reikšmingo poveikio, įmonė gali pateikti kryžmines nuorodas į savo atskleistą informaciją apie politiką, veiksmus ir išteklius bei tikslus, susijusius su tuo poveikiu.
TR 42. Įmonė taip pat turi atsižvelgti į tai, ar ir kaip jos procesai, skirti su paveikiamomis bendruomenėmis susijusioms reikšmingoms rizikoms valdyti, yra integruoti į esamus rizikos valdymo procesus.
TR 43. Atskleisdama informaciją apie reikšmingam poveikiui valdyti skirtus išteklius, įmonė gali paaiškinti, kurias vidaus funkcijas atliekantys asmenys dalyvauja valdant poveikį ir kokių rūšių veiksmų jie imasi, kad sumažintų neigiamą poveikį ir padidintų teigiamą poveikį.
Rodikliai ir uždaviniai
S3-5 atskleidimo reikalavimas „Uždaviniai, susiję su reikšmingo neigiamo poveikio valdymu, teigiamo poveikio didinimu ir reikšmingų rizikų ir galimybių valdymu“
TR 44. ►C1 Atskleisdama informaciją apie uždavinius pagal 39 straipsnį, įmonė gali atskleisti: ◄
numatytą poveikį paveikiamų bendruomenių gyvenimui, pateikdama kuo tikslesnę informaciją;
uždavinių stabilumą laikui bėgant, pateikdama apibrėžtis ir metodikas, kad laikui bėgant juos būtų galima palyginti;
standartus arba įsipareigojimus, kuriais grindžiami uždaviniai (pvz., elgesio kodeksus, tiekimo šaltinių pasirinkimo politiką, pasaulines sistemas arba pramonės kodeksus).
TR 45. Su reikšmingomis rizikomis ir galimybėmis susiję uždaviniai gali būti tokie patys kaip su reikšmingu poveikiu susiję uždaviniai arba nuo jų skirtis. Pavyzdžiui, įgyvendinus uždavinį visiškai atkurti paveikiamų bendruomenių pragyvenimo šaltinius po perkėlimo būtų galima sumažinti tiek poveikį toms bendruomenėms, tiek susijusią verslo riziką, tokią kaip bendruomenės protestai.
TR 46. Įmonė taip pat gali atskirti trumpalaikius, vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius uždavinius, aprėpiančius tą patį politikos įsipareigojimą. Pavyzdžiui, įmonės pagrindinis tikslas įdarbinti bendruomenės narius vietos kasybos veiklos vietoje gali būti išskaidytas taip: ilgalaikis tikslas – kad 100 % darbuotojų iki 2025 m. būtų vietos gyventojai, o trumpalaikis tikslas – kasmet iki 2025 m. x % padidinti vietos samdomųjų darbuotojų skaičių.
TR 47. Kai įmonė iš dalies keičia arba visiškai pakeičia uždavinį ataskaitiniu laikotarpiu, ji gali paaiškinti pakeitimą susiedama jį su reikšmingais verslo modelio pakeitimais arba su platesniais priimto standarto ar teisės akto pakeitimais, kuriais remiantis nustatytas uždavinys, kad suteiktų kontekstinės informacijos pagal 2 ETAS BP-2 „Su konkrečiomis aplinkybėmis susijusi atskleidžiama informacija“ .
S4 ETAS
VARTOTOJAI IR GALUTINIAI NAUDOTOJAI
TURINYS |
|
Tikslas |
|
Sąveika su kitais ETAS |
|
Atskleidimo reikalavimai |
|
– |
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ |
Strategija |
|
– |
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-2 „Suinteresuotųjų subjektų interesai ir nuomonės“ |
– |
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-3 „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“ |
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas |
|
– |
S4-1 atskleidimo reikalavimas „Su vartotojais ir galutiniais naudotojais susijusi politika“ |
– |
S4-2 atskleidimo reikalavimas „Vartotojų ir galutinių naudotojų įtraukimo sprendžiant klausimus dėl poveikio procesai“ |
– |
S4-3 atskleidimo reikalavimas „Neigiamo poveikio ištaisymo procesai ir kanalai, kuriais vartotojai ir (arba) galutiniai naudotojai gali išreikšti susirūpinimą“ |
– |
S4-4 atskleidimo reikalavimas „Veiksmai, kurių imamasi dėl reikšmingo poveikio vartotojams ir galutiniams naudotojams, su vartotojais ir galutiniais naudotojais susijusių reikšmingų rizikų valdymo ir pasinaudojimo reikšmingomis galimybėmis metodai ir tų veiksmų veiksmingumas“ |
Rodikliai ir uždaviniai |
|
– |
S4-5 atskleidimo reikalavimas „Uždaviniai, susiję su reikšmingo neigiamo poveikio valdymu, teigiamo poveikio didinimu ir reikšmingų rizikų ir galimybių valdymu“ |
A priedėlis. |
Taikymo reikalavimai |
– |
Tikslas |
– |
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ |
Strategija |
|
– |
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-2 „Suinteresuotųjų subjektų interesai ir nuomonės“ |
– |
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-3 „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“ |
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas |
|
– |
S4-1 atskleidimo reikalavimas „Su vartotojais ir galutiniais naudotojais susijusi politika“ |
– |
S4-2 atskleidimo reikalavimas „Vartotojų ir galutinių naudotojų įtraukimo sprendžiant klausimus dėl poveikio procesai“ |
– |
S4-3 atskleidimo reikalavimas „Neigiamo poveikio ištaisymo procesai ir kanalai, kuriais vartotojai ir (arba) galutiniai naudotojai gali išreikšti susirūpinimą“ |
– |
►C1 S4-4 atskleidimo reikalavimas „Veiksmai, kurių imamasi dėl reikšmingo poveikio vartotojams ir galutiniams naudotojams, su vartotojais ir galutiniais naudotojais susijusių reikšmingų rizikų valdymo ir pasinaudojimo reikšmingomis galimybėmis metodai ir tų veiksmų veiksmingumas“ ◄ |
Rodikliai ir uždaviniai |
|
– |
S4-5 atskleidimo reikalavimas „Uždaviniai, susiję su reikšmingo neigiamo poveikio valdymu, teigiamo poveikio didinimu ir reikšmingų rizikų ir galimybių valdymu“ |
Tikslas
1. Šio standarto tikslas – nustatyti atskleidimo reikalavimus, kurie suteiks galimybę tvarumo ataskaitos vartotojams suprasti reikšmingą poveikį vartotojams ir galutiniams naudotojams, susijusį su pačios įmonės operacijomis ir vertės grandine, įskaitant poveikį per jos produktus ar paslaugas, taip pat per jos verslo santykius, ir jos susijusias reikšmingas rizikas ir galimybes, įskaitant:
kokį reikšmingą teigiamą ir neigiamą poveikį įmonė faktiškai daro arba gali daryti savo produktų ir (arba) paslaugų vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams (šiame standarte – „vartotojai ir galutiniai naudotojai“);
visus veiksmus, kurių imtasi siekiant išvengti faktinio arba galimo neigiamo poveikio, jį sušvelninti arba ištaisyti, taip pat reaguoti į rizikas ir galimybes, ir tokių veiksmų rezultatus;
įmonės reikšmingų rizikų ir galimybių, susijusių su jos poveikiu vartotojams ir galutiniams naudotojams ir priklausomybe nuo jų, pobūdį, rūšį ir mastą, taip pat tai, kaip įmonė tas rizikas ir galimybes valdo, ir
reikšmingų rizikų ir galimybių, atsirandančių dėl įmonės poveikio vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams ir priklausomybės nuo jų, finansinį poveikį įmonei trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais.
2. Kad šis tikslas būtų pasiektas, šiame standarte reikalaujama paaiškinti bendrą požiūrį, kurio įmonė laikosi siekdama nustatyti ir valdyti bet kokį su jos produktais ir (arba) paslaugomis susijusį reikšmingą faktinį ir galimą poveikį vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams, susijusį su:
su informacija susijusiu poveikiu vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams (pavyzdžiui, privatumu, saviraiškos laisve ir galimybe gauti (kokybišką) informaciją);
vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų asmenine sauga (pavyzdžiui, sveikata ir sauga, asmens saugumu ir vaikų apsauga);
vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų socialine įtrauktimi (pavyzdžiui, nediskriminavimu, prieiga prie produktų ir paslaugų ir atsakinga rinkodara).
3. Šiuo standartu taip pat reikalaujama paaiškinti, kaip toks poveikis, taip pat įmonės priklausomybė nuo vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų, gali lemti įmonei reikšmingas rizikas ar galimybes. Pavyzdžiui, neigiamas poveikis įmonės produktų ir (arba) paslaugų reputacijai gali būti žalingas jos verslo veiklos rezultatams, o pasitikėjimas jos produktais ir (arba) paslaugomis gali būti naudingas jos verslo veiklai, pavyzdžiui, nes gali padidėti pardavimo apimtis ar išsiplėsti būsimų vartotojų bazę.
4. Vartotojų ir galutinių naudotojų neteisėtas arba netinkamas įmonės produktų ir paslaugų naudojimas nepatenka į šio standarto taikymo sritį.
Sąveika su kitais ETAS
5. Šis standartas taikomas, kai per 2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ nustatytą reikšmingumo vertinimo procesą nustatomas su vartotojais ir (arba) galutiniais naudotojais susijęs reikšmingas poveikis ir (arba) reikšmingos rizikos ir galimybės.
6. Šis standartas turi būti skaitomas kartu su 1 ETAS „Bendrieji reikalavimai“ ir 2 ETAS, taip pat su S1 ETAS „Sava darbo jėga“ , S2 ETAS „Vertės grandinės darbuotojai“ ir S3 ETAS „Paveikiamos bendruomenės“.
Atskleidimo reikalavimai
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“
7. Šio skirsnio reikalavimai turėtų būti skaitomi kartu su 2 ETAS atskleidimo reikalavimais dėl strategijos (SBM). Pagal juos atskleidžiama informacija turi būti pateikiama kartu su informacija, kurios reikalaujama pagal 2 ETAS, išskyrus SBM-3 „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“ , pagal kurį atskleidžiamą informaciją įmonė turi galimybę pateikti kartu su temine atskleidžiama informacija.
Strategija
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-2 „Suinteresuotųjų subjektų interesai ir nuomonės“
8. Taikydama 2 ETAS SBM-2 43 straipsnį įmonė turi atskleisti, kaip jos strategijoje ir verslo modelyje atsižvelgiama į vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų interesus, nuomones ir teises, įskaitant pagarbą jų žmogaus teisėms. Vartotojai ir (arba) galutiniai naudotojai yra viena iš pagrindinių paveikiamų suinteresuotųjų subjektų grupių.
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-3 „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“
9. Taikydama 2 ETAS SBM-3 48 straipsnį, įmonė turi atskleisti:
ar ir kaip faktinis ir galimas poveikis vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams, nustatytas pagal 2 ETAS IRO-1 „Reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“ atskleidimo reikalavimus: i) kyla dėl įmonės strategijos ir verslo modelio arba yra su jais susijęs ir ii) paveikia ir padeda pritaikyti įmonės strategiją ir verslo modelį, ir
jos reikšmingų rizikų ir galimybių, atsirandančių dėl poveikio vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams ir priklausomybės nuo jų, ir jos strategijos bei verslo modelio ryšį.
10. Vykdydama 48 straipsnio reikalavimus įmonė turi atskleisti, ar visi vartotojai ir (arba) galutiniai naudotojai, kuriems įmonė veikiausiai darys reikšmingą poveikį, įskaitant poveikį, susijusį su pačios įmonės operacijomis ir vertės grandine, be kita ko, poveikį per jos produktus ar paslaugas, taip pat per jos verslo santykius, yra įtraukti į jos pagal 2 ETAS atskleidžiamos informacijos aprėptį. Be to, įmonė turi atskleisti šią informaciją:
trumpą vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų, kurie patiria reikšmingą poveikį dėl jos pačios operacijų arba per jos vertės grandinę, rūšių aprašymą, nurodant, ar jie yra:
produktų, kurie savaime yra kenksmingi žmonėms ir (arba) didina lėtinių ligų riziką, vartotojai ir (arba) galutiniai naudotojai;
paslaugų, kurios galimai neigiamai paveikia vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų teisę į privatumą, jų asmens duomenų apsaugą, saviraiškos laisvę ir nediskriminavimą, vartotojai ir (arba) galutiniai naudotojai;
vartotojai ir (arba) galutiniai naudotojai, kuriems yra itin svarbi tiksli ir prieinama su produktais ar paslaugomis susijusi informacija, pavyzdžiui, naudojimo vadovai ir produktų etiketės, siekiant išvengti galimo žalingo produkto ar paslaugos naudojimo;
vartotojai ir (arba) galutiniai naudotojai, kurie yra itin pažeidžiami rinkodaros ar pardavimo strategijų keliamo poveikio sveikatai ar privatumui, pavyzdžiui, vaikai ar finansiškai pažeidžiami asmenys;
reikšmingo neigiamo poveikio atveju – ar jis yra arba i) plačiai paplitęs arba sisteminis aplinkybėmis, kuriomis įmonė parduoda ar tiekia savo produktus arba teikia paslaugas (pavyzdžiui, kai vykdoma valstybinė priežiūra, paveikianti paslaugų naudotojų teisę į privatų gyvenimą), arba ii) susijęs su pavieniais incidentais (pavyzdžiui, su tam tikru produktu susijęs defektas) ar su konkrečiais verslo santykiais (pavyzdžiui, verslo partneris naudoja rinkodaros priemones, kurios netinkamai skirtos jauniems vartotojams);
reikšmingo teigiamo poveikio atveju – trumpai aprašyti veiklą, kuri lemia teigiamą poveikį (pavyzdžiui, tai gali būti produkto dizainas, dėl kurio padidėja jo prieinamumas neįgaliesiems), ir vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų, kuriems daromas arba galėtų būti daromas teigiamas poveikis, rūšis; įmonė taip pat gali atskleisti, ar teigiamas poveikis daromas konkrečiose šalyse ar regionuose, ir
visas reikšmingas rizikas ir galimybes verslui, atsirandančias dėl poveikio vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams ir priklausomybės nuo jų.
11. Aprašydama pagrindines vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų, kurie yra arba gali būti neigiamai paveikiami, rūšis, remdamasi 2 ETAS IRO-1 nustatytu reikšmingumo vertinimu, įmonė turi atskleisti, ar ir kaip ji suprato, kad konkrečių savybių turintiems arba konkrečius produktus ar paslaugas naudojantiems vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams kyla didesnė žalos rizika.
12. Įmonė turi atskleisti, kurios iš jos reikšmingų rizikų ir galimybių (jei jų yra), atsirandančių dėl poveikio vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams ir priklausomybės nuo jų, yra susijusios su konkrečiomis vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų grupėmis (pavyzdžiui, konkretaus amžiaus grupėms), o ne su visais vartotojais ir (arba) galutiniais naudotojais.
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas
S4-1 atskleidimo reikalavimas „Su vartotojais ir galutiniais naudotojais susijusi politika“
13. Įmonė turi aprašyti savo politiką, kuria siekiama valdyti jos produktų ir (arba) paslaugų reikšmingą poveikį vartotojams ir galutiniams naudotojams, taip pat susijusias reikšmingas rizikas ir galimybes.
14. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kokiu mastu įmonė vykdo politiką, pagal kurią nustatomas, vertinamas, valdomas ir (arba) ištaisomas jos reikšmingas poveikis konkrečiai vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams, taip pat politiką, kuri aprėpia su vartotojais ir (arba) galutiniais naudotojais susijusias reikšmingas rizikas ar galimybes.
15. Atskleidžiant pagal 13 straipsnį reikalaujamą informaciją turi būti pateikta informacija apie įmonės politiką, kuria siekiama valdyti jos reikšmingą poveikį, rizikas ir galimybes, susijusius su vartotojais ir (arba) galutiniais naudotojais, pagal 2 ETAS MDR-P „Priimta reikšmingų tvarumo klausimų valdymo politika“. Be to, įmonė turi nurodyti, ar tokia politika skirta konkrečioms vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų grupėms, ar visiems vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams.
16. Įmonė turi aprašyti savo žmogaus teisių politikos įsipareigojimus ( 116 ), kurie yra svarbūs vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams, įskaitant procesus ir mechanizmus, skirtus stebėti, kaip laikomasi JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų, TDO deklaracijos dėl pagrindinių principų ir teisių darbe arba EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms. Atskleisdama informaciją ji daugiausia dėmesio turi skirti tiems klausimams, kurie yra reikšmingi, taip pat bendram požiūriui į ( 117 ):
pagarbą vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų žmogaus teisėms;
vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų įtraukimą ir
priemones, kuriomis ištaisomas poveikis žmogaus teisėms ir (arba) suteikiama galimybė jį ištaisyti.
17. Įmonė turi atskleisti ar ir kaip jos politika vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų atžvilgiu yra suderinta su vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams svarbiomis tarptautiniu mastu pripažintomis priemonėmis, įskaitant Jungtinių Tautų (JT) verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus. Įmonė taip pat turi atskleisti, kokiu mastu jos vertės grandinės galutinėje grandyje buvo pranešta apie JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų, TDO deklaracijos dėl pagrindinių principų ir teisių darbe arba EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms nesilaikymo atvejus, susijusius su vartotojais ir (arba) galutiniais naudotojais, ir, jei taikoma, nurodyti tokių atvejų pobūdį ( 118 ).
S4-2 atskleidimo reikalavimas „Vartotojų ir galutinių naudotojų įtraukimo sprendžiant klausimus dėl poveikio procesai“
18. Įmonė turi atskleisti savo bendrus vartotojų ir galutinių naudotojų bei jų atstovų įtraukimo sprendžiant klausimus dėl faktinio arba galimo poveikio jiems procesus.
19. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, ar ir kaip įmonė, vykdydama nuolatinį išsamaus patikrinimo procesą, įtraukia vartotojus ir (arba) galutinius naudotojus, jų teisėtus atstovus arba patikimus įgaliotinius sprendžiant klausimus dėl reikšmingo faktinio ir galimo teigiamo ir (arba) neigiamo poveikio, kuris juos paveikia arba, tikėtina, paveiks, taip pat ar ir kaip į vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų požiūrius atsižvelgiama įmonės sprendimų priėmimo procesuose.
20. Įmonė turi atskleisti, ar ir kaip ji atsižvelgia į vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų priimdama sprendimus arba vykdydama veiklą, kuriais siekiama valdyti faktinį ir galimą poveikį vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams. Atskleidžiant šią informaciją, kai aktualu, turi būti turi būti paaiškinama:
ar paveikiami vartotojai ir (arba) galutiniai naudotojai arba jų teisėti atstovai įtraukiami tiesiogiai, ar per patikimus įgaliotinius, kurie žino apie jų situaciją;
etapas (-ai), kuriuo (-iais) užtikrinamas įtraukimas, taip pat įtraukimo rūšis ir dažnumas;
kurią funkciją atliekantis ir aukščiausias pareigas einantis asmuo įmonėje turi su veikla susijusią atsakomybę užtikrinti, kad įtraukimas būtų užtikrintas ir kad formuojant įmonės požiūrį būtų atsižvelgiama į jo rezultatus, ir
kai taikoma, kaip įmonė vertina vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų įtraukimo veiksmingumą, įskaitant, kai aktualu, bet kokius dėl tokio įtraukimo sudarytus susitarimus ar gautus rezultatus.
21. Kai taikoma, įmonė turi atskleisti priemones, kurių ji imasi, kad sužinotų vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų, kurie gali būti ypač pažeidžiami poveikio ir (arba) marginalizuoti (pavyzdžiui, neįgaliųjų, vaikų ir kt.), požiūrius.
22. Jeigu įmonė negali atskleisti pirmiau reikalaujamos informacijos, nes nėra nustačiusi bendro vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų įtraukimo proceso, ji turi atskleisti šį faktą. Ji gali atskleisti laikotarpį, per kurį ji siekia tokį procesą nustatyti.
S4-3 atskleidimo reikalavimas „Neigiamo poveikio ištaisymo procesai ir kanalai, kuriais vartotojai ir (arba) galutiniai naudotojai gali išreikšti susirūpinimą“
23. Įmonė turi aprašyti procesus, kuriuos ji yra nustačiusi siekdama ištaisyti arba bendradarbiauti ištaisant neigiamą poveikį vartotojams ir galutiniams naudotojams, su kuriuo įmonė yra susijusi, taip pat kanalus, kuriais vartotojai ir galutiniai naudotojai gali pasinaudoti, kad praneštų apie susirūpinimą keliančius klausimus ir jie būtų išspręsti.
24. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas yra suteikti galimybę suprasti oficialias priemones, kuriomis naudodamiesi vartotojai ir (arba) galutiniai naudotojai gali tiesiogiai pranešti įmonei apie susirūpinimą keliančius klausimus ir apie poreikius ir (arba) kuriomis naudodamasi įmonė padeda užtikrinti tokių kanalų (pavyzdžiui, skundų teikimo mechanizmų) prieinamumą per jos verslo santykius, ir kaip šių vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų atžvilgiu imamasi tolesnių veiksmų, susijusių su iškeltais klausimais ir šių kanalų veiksmingumu.
25. Įmonė turi aprašyti:
savo bendrą požiūrį ir procesus, kuriais siekiama ištaisyti arba prisidėti ištaisant poveikį, kai įmonė nustato, kad ji sukėlė reikšmingą neigiamą poveikį vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams, įskaitant tai, ar ir kaip įmonė įvertino, kad ištaisymas yra veiksmingas;
bet kokius konkrečius kanalus, kuriuos ji yra įdiegusi, kad vartotojai ir (arba) galutiniai naudotojai galėtų tiesiogiai įmonei išreikšti susirūpinimą ar poreikius ir kad į juos būtų atsižvelgta, įskaitant tai, ar jie įdiegti pačios įmonės ir (arba) dalyvaujant trečiųjų šalių mechanizmuose;
procesus, kuriais įmonė padeda arba reikalauja užtikrinti tokių kanalų prieinamumą per savo verslo santykius, ir
kaip ji stebi iškeltus ir sprendžiamus klausimus ir kaip užtikrina kanalų veiksmingumą, be kita ko, įtraukdama suinteresuotuosius subjektus, kurie yra numatyti tų kanalų naudotojai.
26. Įmonė turi atskleisti, ar ir kaip ji įvertina, kad vartotojai ir (arba) galutiniai naudotojai žino apie šias struktūras ar procesus, kaip būdą išreikšti susirūpinimą ar poreikius ir užtikrinti, kad į juos būtų atsižvelgta, ir jais pasitiki. Be to, įmonė turi atskleisti, ar ji yra nustačiusi asmenų apsaugos nuo atsakomųjų veiksmų, kai jie naudojasi tokiomis struktūromis ar procesais, politiką. Jei tokia informacija buvo atskleista pagal ETAS G1-1 atskleidimo reikalavimą, įmonė gali pateikti nuorodą į tą informaciją.
27. Jeigu įmonė negali atskleisti pirmiau reikalaujamos informacijos, nes nėra sukūrusi pranešimo apie susirūpinimą keliančius klausimus kanalo ir (arba) nepadeda užtikrinti mechanizmų prieinamumo per savo verslo santykius, ji turi atskleisti šį faktą. Ji gali atskleisti laikotarpį, per kurį ji siekia tokį kanalą ar procesus nustatyti.
S4-4 atskleidimo reikalavimas „Veiksmai, kurių imamasi dėl reikšmingo poveikio vartotojams ir galutiniams naudotojams, su vartotojais ir galutiniais naudotojais susijusių reikšmingų rizikų valdymo ir pasinaudojimo reikšmingomis galimybėmis metodai ir tų veiksmų veiksmingumas“
28. Įmonė turi atskleisti, kokių veiksmų ji imasi siekdama reaguoti į reikšmingą poveikį vartotojams ir galutiniams naudotojams ir valdyti su vartotojais ir galutiniais naudotojais susijusias reikšmingas rizikas bei pasinaudoti su jais susijusiomis reikšmingomis galimybėmis, ir tų veiksmų veiksmingumą.
29. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas dvejopas. Pirma, juo siekiama suteikti galimybę suprasti visus veiksmus ir iniciatyvas, kuriais įmonė siekia:
užkirsti kelią neigiamam reikšmingam poveikiui vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams, jį sušvelninti ir ištaisyti, ir (arba)
užtikrinti teigiamą reikšmingą poveikį vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams.
Antra, juo siekiama suteikti galimybę suprasti būdus, kuriais įmonė reaguoja į su vartotojais ir (arba) galutiniais naudotojais susijusias reikšmingas rizikas ir siekia pasinaudoti reikšmingomis galimybėmis.
30. Įmonė turi pateikti apibendrintą veiksmų planų ir išteklių, skirtų jos reikšmingam poveikiui, rizikoms ir galimybėms, susijusiems su vartotojais ir galutiniais naudotojais, valdyti, aprašymą pagal 2 ETAS MDR-A „Su reikšmingais tvarumo klausimais susiję veiksmai ir ištekliai“.
31. Kiek tai susiję su reikšmingu poveikiu, įmonė turi aprašyti:
veiksmus, kurių imtasi, planuojama imtis arba imamasi siekiant užkirsti kelią reikšmingam neigiamam poveikiui vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams, jį sušvelninti ar ištaisyti;
ar ir kaip ji ėmėsi veiksmų, kad ištaisytų arba suteiktų galimybę ištaisyti faktinį reikšmingą poveikį;
visus papildomus veiksmus ar iniciatyvas, kurių pagrindinis tikslas – padėti pagerinti socialinius rezultatus vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams, ir
kaip ji stebi ir vertina šių veiksmų ir iniciatyvų veiksmingumą užtikrinant, kad numatyti rezultatai vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams būtų pasiekti.
32. Kiek tai susiję su 28 straipsniu, įmonė turi aprašyti:
procesus, kuriais ji nustato, koks veiksmas yra reikalingas ir tinkamas reaguojant į konkretų faktinį ar galimą neigiamą poveikį vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams;
savo požiūrį į veiksmus, kurių reikia imtis dėl konkretaus reikšmingo neigiamo poveikio vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams, įskaitant bet kokius veiksmus, susijusius su savo pačios produktų projektavimo, rinkodaros ar pardavimo praktika, taip pat ar reikės platesnio masto kolektyvinių ar bendradarbiavimo veiksmų su kitomis svarbiomis šalimis, ir
kaip ji užtikrina, kad procesai, kuriais siekiama ištaisyti ar suteikti galimybę ištaisyti reikšmingą neigiamą poveikį, būtų prieinami ir veiksmingi jų įgyvendinimo ir rezultatų požiūriu.
33. Kiek tai susiję su reikšmingomis rizikomis ir galimybėmis, įmonė turi aprašyti:
kokių veiksmų planuojama imtis arba imamasi siekiant sumažinti reikšmingas rizikas įmonei, kylančias dėl jos poveikio vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams ir priklausomybės nuo jų, ir kaip ji stebi jų veiksmingumą praktikoje, ir
kokių veiksmų planuojama imtis arba imamasi, kad įmonė galėtų pasinaudoti reikšmingomis galimybėmis, susijusiomis su vartotojais ir (arba) galutiniais naudotojais.
34. Įmonė turi atskleisti, ar ir kokių veiksmų ji imasi, kad išvengtų, kad jos pačios praktika, įskaitant, kai aktualu, su rinkodara, pardavimais ir duomenų naudojimu susijusią praktiką, nekeltų reikšmingo neigiamo poveikio vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams ir prie jo neprisidėtų. Be kita ko, gali būti atskleidžiama, kokio požiūrio laikomasi, kai kyla įtampa tarp reikšmingo neigiamo poveikio prevencijos ir mažinimo ir kito verslo spaudimo.
35. Rengdama šią atskleistiną informaciją, įmonė turi atsižvelgti į tai, ar buvo pranešta apie dideles problemas ir incidentus žmogaus teisių srityje, susijusius su jos vartotojais ir (arba) galutiniais naudotojais, ir, jei tinkama, juos atskleisti ( 119 ).
36. ►C1 Jeigu įmonė veiksmo veiksmingumą vertina pagal nustatytą uždavinį, atskleisdama pagal 31 straipsnio d punktą reikalaujamą informaciją ji turi atsižvelgti į 2 ETAS MDR-T „Politikos ir veiksmų veiksmingumo stebėjimas pagal uždavinius“. ◄
37. Įmonė turi atskleisti, kokie ištekliai skiriami jos reikšmingam poveikiui valdyti, ir pateikti konkrečią ir išsamią informaciją, kuri suteiktų galimybę ataskaitų vartotojams suprasti, kaip valdomas reikšmingas poveikis.
Rodikliai ir uždaviniai
S4-5 atskleidimo reikalavimas „Uždaviniai, susiję su reikšmingo neigiamo poveikio valdymu, teigiamo poveikio didinimu ir reikšmingų rizikų ir galimybių valdymu“
38. Įmonė turi atskleisti per tam tikrą laiką įgyvendinamus ir į rezultatus orientuotus uždavinius, kuriuos ji gali būti nustačiusi ir kurie yra susiję su:
neigiamo poveikio vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams mažinimu ir (arba)
teigiamo poveikio vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams didinimu, ir (arba)
su vartotojais ir (arba) galutiniais naudotojais susijusių reikšmingų rizikų ir galimybių valdymu.
39. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kokiu mastu įmonė naudoja per tam tikrą laiką įgyvendinamus ir į rezultatus orientuotus uždavinius, siekdama skatinti ir vertinti savo pažangą, padarytą mažinant reikšmingą neigiamą poveikį ir (arba) didinant teigiamą poveikį vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams ir (arba) valdant su vartotojais ir (arba) galutiniais naudotojais susijusias reikšmingas rizikas ir galimybes.
40. Apibendrintas įmonės reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių, susijusių su vartotojais ir (arba) galutiniais naudotojais, valdymo uždavinių aprašymas turi apimti informacijos reikalavimus, apibrėžtus 2 ETAS MDR-T.
41. Įmonė turi atskleisti uždavinių nustatymo procesą, įskaitant tai, ar ir kaip įmonė tiesiogiai įtraukė vartotojus ir (arba) galutinius naudotojus, jų teisėtus atstovus arba patikimus įgaliotinius, kurie žino apie jų situaciją, į šiuos procesus:
visų tokių uždavinių nustatymą;
įmonės veiklos rezultatų stebėjimą pagal juos ir
įgytos patirties ar patobulinimų, jei yra, atsižvelgiant į įmonės veiklos rezultatus, nustatymą.
A priedėlis.
Taikymo reikalavimai
Šis priedėlis yra neatskiriama S4 ETAS „ Vartotojai ir galutiniai naudotojai dalis“. Jis padeda taikyti šiame standarte išdėstytus reikalavimus ir turi tokią pačią galią kaip kitos šio standarto dalys.
Tikslas
TR 1. Įmonė gali pabrėžti konkrečius klausimus, susijusius su reikšmingu poveikiu trumpesniu laikotarpiu, pavyzdžiui, iniciatyvas, susijusias su vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų sveikata ir sauga dėl gaminio taršos arba sunkaus privatumo pažeidimo dėl didelio masto duomenų nutekinimo.
TR 2. 2 straipsnyje nurodyta socialinių ir žmogaus teisių klausimų apžvalga nereiškia, kad vykdant kiekvieną šiame standarte nustatytą atskleidimo reikalavimą turėtų būti atskleisti visi šie klausimai. Tai veikiau sąrašas klausimų, kuriuos įmonė turi apsvarstyti atlikdama savo reikšmingumo vertinimą (žr. 1 ETAS 3 skyrių „Dvejopas reikšmingumas kaip informacijos apie tvarumą atskleidimo pagrindas“ ir 2 ETAS IRO-1), susijusį su vartotojais ir (arba) galutiniais naudotojais, ir atitinkamai atskleisti juos kaip reikšmingą poveikį, rizikas ir galimybes, patenkančius į šio standarto taikymo sritį.
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“
Strategija
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-2 „Suinteresuotųjų subjektų interesai ir nuomonės“
TR 3. Pagal 2 ETAS SBM-2 reikalaujama, kad įmonė suteiktų galimybę suprasti, ar ir kaip ji svarsto, ar jos strategija ir verslo modelis atlieka tam tikrą vaidmenį kuriant, didinant arba (priešingai) švelninant didelį reikšmingą poveikį vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams, taip pat ar ir kaip verslo modelis ir strategija yra pritaikyti reaguoti į tokį reikšmingą poveikį.
TR 4. Nors vartotojai ir (arba) galutiniai naudotojai į įmonės strategijos ar verslo modelio lygmens procesus gali būti neįtraukiami, į jų nuomones įmonė gali atsižvelgti vertindama savo strategiją ir verslo modelį. Įmonė turi atskleisti (faktinių arba galimų) reikšmingai paveikiamų vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų teisėtų atstovų arba patikimų įgaliotinių, kurie žino apie jų situaciją, nuomones.
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS SBM-3 „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu“
TR 5. Įmonės verslo modelis arba strategija poveikį vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams gali lemti keliais skirtingais būdais. Pavyzdžiui, poveikis gali būti susijęs su įmonės siūloma verte (pvz., interneto platformų, kurios gali daryti žalą internete ir realiame gyvenime, teikimu), su jos vertės grandine (pavyzdžiui, produktų ar paslaugų kūrimo arba projektų, keliančių pavojų sveikatai ir saugai, pristatymo sparta) arba su jos sąnaudų struktūra ir pajamų modeliu (pavyzdžiui, pardavimo skatinimo priemonėmis, kurios kelia pavojų vartotojams).
TR 6. Dėl strategijos ar verslo modelio atsirandantis poveikis vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams taip pat gali lemti reikšmingas rizikas įmonei. Pavyzdžiui, jeigu įmonės verslo modelis grindžiamas jos pardavėjų skatinimu greitai parduoti didelį produktų ar paslaugų kiekį (pvz., kredito korteles arba vaistus nuo skausmo) ir dėl to padaroma didelė žala vartotojams, įmonė gali būti paduota į teismą ir gali būti padaryta žala jos reputacijai, ir tai turėtų įtakos jos verslui ir patikimumui ateityje.
TR 7. Vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų konkrečių savybių, į kurias įmonė gali atsižvelgti taikydama 11 straipsnį, pavyzdžiai apima jaunus vartotojus ir (arba) galutinius naudotojus, kurie gali būti jautresni poveikiui jų fizinei ir psichinei raidai, arba kurių finansinis raštingumas nepakankamas, todėl jie gali būti jautresni išnaudojimu grindžiamai pardavimo ar rinkodaros praktikai. Tie pavyzdžiai taip pat gali apimti moteris tokiomis aplinkybėmis, kai moterys nuolat diskriminuojamos, teikiant tam tikras paslaugas arba parduodant tam tikrus produktus.
TR 8. Kalbant apie 12 straipsnį, rizika, taip pat galėtų kilti dėl įmonės priklausomybės nuo vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų, kai mažo tikėtinumo, bet didelio poveikio įvykiai gali lemti finansinį poveikį, pavyzdžiui, kai pasaulinė pandemija stipriai paveikia tam tikrų vartotojų pragyvenimo šaltinius, todėl smarkiai pasikeičia vartojimo modeliai.
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas
S4-1 atskleidimo reikalavimas „Su vartotojais ir galutiniais naudotojais susijusi politika“
TR 9. Aprašyme turi būti pateikta pagrindinė informacija, būtina siekiant užtikrinti, kad būtų teisingai parodyta su vartotojais ir (arba) galutiniais naudotojais susijusi politika, todėl įmonė turi apsvarstyti galimybę paaiškinti per ataskaitinius metus padarytus reikšmingus politikos pakeitimus (pavyzdžiui, naujus lūkesčius dėl verslo klientų, naujus ar papildomus išsamaus patikrinimo ir ištaisymo metodus).
TR 10. Politika gali būti formuojama kaip atskira vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų politika arba gali būti įtraukiama į platesnį dokumentą, kaip antai etikos kodeksą ar bendrą tvarumo politiką, kurią įmonė jau atskleidė pagal kitą ETAS. Tokiais atvejais įmonė turi pateikti tikslią kryžminę nuorodą, kad būtų galima nustatyti politikos aspektus, kurie atitinka šio atskleidimo reikalavimo reikalavimus.
TR 11. Teikdama informaciją apie savo politikos suderinamumą su JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniais principais, įmonė turi atsižvelgti į tai, kad pagrindiniai principai yra pagrįsti Tarptautine žmogaus teisių chartija, kurią sudaro Visuotinė žmogaus teisių deklaracija ir du jos įgyvendinimo paktai, ir gali atskleisti informaciją apie savo politikos suderinimą su šiomis priemonėmis.
TR 12. Atskleisdama, kaip yra integruojama į išorę orientuota politika, įmonė gali, pavyzdžiui, atsižvelgti į vidaus pardavimo ir platinimo politiką ir jos suderinimą su kitomis politikos sritimis, susijusiomis su vartotojais ir (arba) galutiniais naudotojais. Įmonė taip pat turi atsižvelgti į savo politiką, kuria užtikrinamas galimiems ir faktiniams vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams teikiamos informacijos teisingumas ir naudingumas prieš pardavimą ir po jo.
TR 13. Įmonė gali pateikti pavyzdį, kokių rūšių priemonėmis ji praneša apie savo politiką tiems asmenims, asmenų grupėms ar subjektams, kuriems ji yra svarbi dėl to, kad jie turi ją įgyvendinti (pavyzdžiui, įmonės samdomieji darbuotojai, rangovai ir tiekėjai), arba dėl to, kad jie yra tiesiogiai suinteresuoti, kad ji būtų įgyvendinta (pavyzdžiui, savi darbuotojai, investuotojai). Ji gali atskleisti informaciją apie komunikacijos priemones ir kanalus (pavyzdžiui, skrajutes, informacinius biuletenius, specialias interneto svetaines, socialinę mediją, tiesioginį bendravimą, darbuotojų atstovus), kuriais siekiama užtikrinti, kad su politika būtų galima susipažinti ir kad skirtingos auditorijos suprastų jos pasekmes. Įmonė taip pat gali paaiškinti, kaip ji nustato ir pašalina galimas sklaidos kliūtis, pavyzdžiui, pateikdama vertimą į atitinkamas kalbas arba naudodama grafinius vaizdus.
S4-2 atskleidimo reikalavimas „Vartotojų ir galutinių naudotojų įtraukimo sprendžiant klausimus dėl poveikio procesai“
TR 14. Patikimi įgaliotiniai, turintys žinių apie vartotojų ir galutinių naudotojų interesus, patirtį ar požiūrius, galėtų apimti tam tikrų vartotojų nacionalines vartotojų apsaugos įstaigas.
TR 15. Aprašydama, kurią funkciją ar vaidmenį atliekančiam asmeniui tenka su veikla susijusi atsakomybė už tokį įtraukimą ir (arba) galutinė atskaitomybė, įmonė gali atskleisti, ar tai atskiras vaidmuo ar funkcija, ar platesnio vaidmens ar funkcijos dalis, taip pat ar buvo pasiūlyta kokių nors gebėjimų stiprinimo galimybių, siekiant padėti darbuotojams vykdyti įtraukimo veiklą. Jeigu įmonė tokių pareigų ar funkcijos nustatyti negali, ji gali tai nurodyti. Šį atskleidimo reikalavimą taip pat galima įvykdyti pateikiant nuorodą į informaciją, atskleistą pagal 2 ETAS GOV-1 „Administracinių, valdymo ir priežiūros organų vaidmuo“ .
TR 16. Rengiant 20 straipsnio b ir c punktuose aprašytą atskleidžiamą informaciją galima apsvarstyti šiuos pavyzdžius:
įtraukimo etapo (-ų) pavyzdžiai galėtų būti poveikio švelninimo metodų nustatymas arba jų veiksmingumo vertinimas;
kalbant apie įtraukimo rūšį, tai galėtų būti dalyvavimas, konsultavimasis ir (arba) informavimas;
kalbant apie įtraukimo dažnumą, gali būti pateikiama informacija apie tai, ar įtraukimo veikla vykdoma reguliariai, tam tikrais projekto ar verslo proceso etapais, taip pat apie tai, ar ta veikla vykdoma atsižvelgiant į teisinius reikalavimus ir (arba) į suinteresuotųjų subjektų prašymus ir ar įtraukimo rezultatas įtraukiamas į įmonės sprendimų priėmimo procesus, ir
kalbant apie asmens, kuriam tenka atsakomybė už veiklą, vaidmenį, ar įmonė reikalauja, kad atitinkami darbuotojai turėtų tam tikrų įgūdžių, arba ar ji vykdo mokymus ar gebėjimų stiprinimą, kad atitinkami darbuotojai galėtų vykdyti įtraukimo veiklą.
TR 17. Įmonė, siekdama parodyti, kaip ji atsižvelgė į vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų požiūrius priimdama konkrečius sprendimus ar vykdydama veiklą, gali pateikti einamojo ataskaitinio laikotarpio pavyzdžių.
S4-3 atskleidimo reikalavimas „Neigiamo poveikio ištaisymo procesai ir kanalai, kuriais vartotojai ir (arba) galutiniai naudotojai gali išreikšti susirūpinimą“
TR 18. Vykdydama reikalavimus, nustatytus ETAS S4-3 atskleidimo kriterijuose, įmonė gali vadovautis JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų ir EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms turiniu, kuriame daugiausia dėmesio skiriama ištaisymo ir skundų teikimo mechanizmams.
TR 19. Kanalai, kuriais galima išreikšti susirūpinimą ar poreikius, apima skundų teikimo mechanizmus, karštąsias linijas, dialogo procesus ar kitas priemones, kuriomis vartotojai ir (arba) galutiniai naudotojai arba jų teisėti atstovai gali išreikšti susirūpinimą dėl poveikio arba paaiškinti poreikius, į kuriuos jie norėtų, kad įmonė atsižvelgtų. Tai galėtų būti įmonės tiesiogiai teikiami kanalai ir jie turi būti atskleidžiami papildomai kartu su visais kitais mechanizmais, kuriais įmonė gali naudotis, siekdama gauti įžvalgų apie poveikio vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams valdymą, pavyzdžiui, atitikties auditas. Jeigu įmonė, siekdama įvykdyti šį reikalavimą, kliaujasi tik informacija apie tokių kanalų buvimą, kurią teikia su ja verslo santykiais susiję subjektai, ji gali tai nurodyti.
TR 20. Siekdama padėti geriau suprasti informaciją, pateiktą pagal ETAS S4-3, įmonė gali pateikti įžvalgų apie tai, ar ir kaip vartotojai ir (arba) galutiniai naudotojai, kurie gali būti paveikiami, gali naudotis kanalais juos paveikiančioje įmonėje, kiek tai susiję su kiekvienu reikšmingu poveikiu.
TR 21. Trečiųjų šalių mechanizmai galėtų apimti vyriausybės, NVO, pramonės asociacijų valdomus mechanizmus ir kitas bendradarbiavimo iniciatyvas. Kalbant apie šių mechanizmų taikymo sritį, įmonė gali atskleisti, ar tais mechanizmais, kuriais naudodamiesi vartotojai ir (arba) galutiniai naudotojai (arba asmenys arba organizacijos, kurie veikia jų vardu arba kitaip gali žinoti apie neigiamą poveikį) gali teikti skundus ar išreikšti susirūpinimą, susijusius su pačios įmonės veikla, gali naudotis visi vartotojai ir (arba) galutiniai naudotojai, kuriems įmonė gali daryti arba faktiškai daro reikšmingą poveikį, arba asmenys arba organizacijos, kurie veikia jų vardu arba kitaip gali žinoti apie neigiamą poveikį.
TR 22. Kalbant apie asmenų, kurie naudojasi apsaugos nuo atsakomųjų veiksmų mechanizmais, apsaugą, įmonė gali aprašyti, ar ji nagrinėja skundus konfidencialiai ir gerbdama teises į privatumą ir duomenų apsaugą, ir ar mechanizmai suteikia galimybę vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams jais naudotis anonimiškai (pavyzdžiui, atstovaujant trečiajai šaliai).
TR 23. Siekdama atskleisti, ar ir kaip įmonė žino, kad vartotojai ir (arba) galutiniai naudotojai žino apie visus šiuos kanalus ir jais pasitiki, įmonė gali pateikti aktualius ir patikimus duomenis apie šių kanalų veiksmingumą pačių vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų požiūriu. Informacijos šaltinių pavyzdžiai – tokiais kanalais pasinaudojusių vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų apklausos ir jų pasitenkinimo procesu ir rezultatais lygis. Norėdama parodyti tokių kanalų naudojimo lygį, įmonė gali atskleisti per ataskaitinį laikotarpį iš vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų gautų skundų skaičių.
TR 24. Aprašydama kanalų, kuriais vartotojai ir (arba) galutiniai naudotojai gali išreikšti susirūpinimą, veiksmingumą, įmonė gali vadovautis toliau pateiktais klausimais, pagrįstais „neteisminių skundų teikimo mechanizmų veiksmingumo kriterijais“, išdėstytais JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniuose principuose. Toliau pateikiami svarstytini klausimai gali būti taikomi atskirų kanalų pagrindu arba skirti kolektyvinei kanalų sistemai:
ar kanalai yra teisėti, nes jais užtikrinama tinkama atskaitomybė už sąžiningą elgesį ir didinamas suinteresuotųjų subjektų pasitikėjimas?
ar kanalai yra žinomi ir prieinami suinteresuotiesiems subjektams?
ar kanalams taikomos žinomos procedūros, yra nustatyti terminai ir užtikrintas procesų aiškumas?
ar kanalais užtikrinama pagrįsta prieiga prie informacijos šaltinių, konsultacijų ir ekspertinių žinių?
ar kanalais užtikrinamas skaidrumas, suteikiant pakankamai informacijos tiek skundų pateikėjams, tiek, kai taikoma, bet kokio nagrinėjamo viešojo intereso tikslais?
ar naudojantis kanalais pasiekti rezultatai atitinka tarptautiniu mastu pripažintas žmogaus teises?
ar įmonė nustato naudojantis kanalais gautas įžvalgas, kuriomis remiamas nuolatinis mokymasis tiek tobulinant kanalus, tiek užkertant kelią būsimam poveikiui?
ar įmonė, norėdama susitarti dėl priimtinų sprendimų, daugiausia dėmesio skiria dialogui su skundo pateikėjais, o ne siekia vienašališkai nulemti rezultatą?
Daugiau informacijos žr. JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų 31 principą.
S4-4 atskleidimo reikalavimas „Veiksmai, kurių imamasi dėl reikšmingo poveikio vartotojams ir galutiniams naudotojams, su vartotojais ir galutiniais naudotojais susijusių reikšmingų rizikų valdymo ir pasinaudojimo reikšmingomis galimybėmis metodai ir tų veiksmų veiksmingumas“
TR 25. Kad būtų galima suprasti neigiamą poveikį ir tai, kaip įmonė gali būti su juo susijusi per savo vertės grandinės galutinę grandį, taip pat nustatyti tinkamus atsakomuosius veiksmus ir juos įgyvendinti praktiškai, gali prireikti laiko. Todėl įmonė turi apsvarstyti:
savo bendruosius ir specialiuosius reikšmingo neigiamo poveikio mažinimo metodus;
savo iniciatyvas, kuriomis siekiama prisidėti prie papildomo reikšmingo teigiamo poveikio;
pažangą, kurią ji padarė per ataskaitinį laikotarpį, ir
savo nuolatinio tobulinimo tikslus.
TR 26. Tinkami veiksmai gali skirtis priklausomai nuo to, ar įmonė sukelia reikšmingą poveikį arba prie jo prisideda, ar reikšmingas poveikis per verslo santykius yra tiesiogiai susijęs su jos pačios operacijomis, produktais ar paslaugomis.
TR 27. Atsižvelgiant į tai, kad reikšmingas neigiamas poveikis vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams per ataskaitinį laikotarpį taip pat gali būti susijęs su subjektais ar operacijomis, kurių įmonė tiesiogiai nekontroliuoja, įmonė gali atskleisti, ar ir kaip ji siekia pasinaudoti svertu atitinkamuose verslo santykiuose, kad tą poveikį valdytų. Tai gali apimti komercinio sverto naudojimą (pavyzdžiui, sutartinių reikalavimų vykdymo užtikrinimą verslo santykiuose arba paskatų įgyvendinimą), kitokius svertus palaikant santykius (kaip antai verslo santykiais susijusių subjektų mokymą arba gebėjimų tinkamo produktų naudojimo arba pardavimo praktikos klausimais stiprinimą) arba bendradarbiavimo su to paties lygmens ar kitais subjektais svertus (kaip antai iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti atsakingą rinkodarą arba produktų saugą).
TR 28. Kai įmonė atskleidžia informaciją apie savo dalyvavimą pramonės arba daug suinteresuotųjų subjektų apimančioje iniciatyvoje ir tai yra jos veiksmų, kuriais siekiama mažinti reikšmingą neigiamą poveikį, dalis, įmonė gali atskleisti, kaip iniciatyva ir jos pačios dalyvavimu siekiama sumažinti atitinkamą reikšmingą poveikį. Ji gali atskleisti informaciją pagal ETAS S4-5 apie svarbius iniciatyvos uždavinius ir juos įgyvendinant padarytą pažangą.
TR 29. Kai įmonė atskleidžia, ar ir kaip ji atsižvelgia į faktinį ir galimą poveikį vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams priimdama sprendimus nutraukti verslo santykius, taip pat ar ir kaip ji siekia sumažinti bet kokį neigiamą poveikį, kurį gali sukelti nutraukimas, ji gali pateikti pavyzdžių.
TR 30. Kai įmonė atskleidžia, kaip ji stebi reikšmingo poveikio valdymo veiksmų veiksmingumą ataskaitiniu laikotarpiu, ji gali atskleisti visą patirtį, įgytą ankstesniais ir einamuoju ataskaitiniais laikotarpiais.
TR 31. Veiksmų veiksmingumo stebėjimo procesai gali apimti vidaus ar išorės auditą arba patikrinimą, teismo procesus ir (arba) susijusius teismo sprendimus, poveikio vertinimus, matavimo sistemas, suinteresuotųjų subjektų grįžtamąją informaciją, skundų teikimo mechanizmus, išorės veiksmingumo reitingus ir lyginamąją analizę.
TR 32. Informacijos apie veiksmingumą teikimo tikslas – suteikti galimybę suprasti sąsajas tarp veiksmų, kurių imasi įmonė, ir veiksmingo poveikio valdymo.
TR 33 Apie įmonės taikomas iniciatyvas ar procesus, kurie yra pagrįsti paveikiamų vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų poreikiais, ir apie jų įgyvendinimo lygį, įmonė gali atskleisti:
informaciją apie tai, ar ir kaip vartotojai ir (arba) galutiniai naudotojai ir jų teisėti atstovai arba patikimi įgaliotiniai atlieka vaidmenį priimant sprendimus dėl šių programų ar procesų rengimo ir įgyvendinimo, ir
informaciją apie numatomus arba pasiektus šių programų ar procesų teigiamus rezultatus vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams.
TR 34. Įmonė gali atskleisti, ar kokios nors iniciatyvos ar procesai, kurių pagrindinis tikslas – padaryti teigiamą poveikį vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams, taip pat yra skirti padėti siekti vieno ar kelių JT darnaus vystymosi tikslų (DVT). Pavyzdžiui, įsipareigodama siekti JT 3 DVT „užtikrinti gerą sveikatą ir skatinti visų amžiaus grupių gerovę“, įmonė gali aktyviai siekti, kad jos produktai mažiau keltų priklausomybę ir būtų mažiau žalingi fizinei ir psichologinei sveikatai.
TR 35. ►C1 Atskleidžiant numatomus teigiamus įmonės veiksmų rezultatus vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams, reikia atskirti įrodymus, kad vykdyta tam tikra veikla (pavyzdžiui, kad x vartotojų skaičius gavo informacijos apie sveikos mitybos įpročius), nuo faktinių rezultatų vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams įrodymų (pavyzdžiui, kad x vartotojų skaičius pakeitė savo mitybos įpročius į sveikesnius). ◄
TR 36. Atskleisdama, ar iniciatyvos arba procesai taip pat turi įtakos švelninant reikšmingą neigiamą poveikį, įmonė gali, pavyzdžiui, apsvarstyti programas, kuriomis siekiama padėti didinti informuotumą apie internetinių aferų riziką, dėl kurios sumažėjo atvejų, kai galutiniai naudotojai susiduria su duomenų apsaugos pažeidimais.
TR 37. Atskleisdama reikšmingas rizikas ir galimybes, susijusias su įmonės poveikiu vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams arba priklausomybe nuo jų, įmonė gali atsižvelgti į šiuos elementus:
rizikas, susijusias su įmonės poveikiu vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams, kurios gali apimti reputacijos ar teisinę riziką tais atvejais, kai prastai suprojektuoti gaminiai arba gaminiai su trūkumais sukelia sužalojimus arba mirtis;
rizikas, susijusias su įmonės priklausomybe nuo vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų, kurios gali apimti veiklos tęstinumo galimybių praradimą, kai dėl ekonomikos krizės vartotojai nebegali įpirkti tam tikrų produktų ar paslaugų;
►C1 galimybes, susijusias su įmonės poveikiu vartotojams ir (arba) galutiniams naudotojams, kurios gali apimti rinkos diferenciaciją ir didesnį patrauklumą klientams dėl to, kad siūlomi saugūs produktai ar paslaugos, kuriomis gerbiamas privatumas; ◄
►C1 galimybes, susijusias su įmonės priklausomybe nuo vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų, kurios gali apimti būsimos lojalių vartotojų bazės sukūrimą užtikrinant, pavyzdžiui, kad būtų gerbiami ir į įmonės siūlomų produktų ar paslaugų pardavimo praktiką būtų įtraukiami LGBTQI asmenys. ◄
TR 38. Atskleisdama, ar priklausomybė tampa rizika, įmonė turi atsižvelgti į išorės pokyčius.
TR 39. Atskleisdama politiką, veiksmus ir išteklius bei uždavinius, susijusius su reikšmingų rizikų ir galimybių valdymu, tais atvejais, kai rizikos ir galimybės atsiranda dėl reikšmingo poveikio, įmonė gali pateikti kryžmines nuorodas į savo atskleistą informaciją apie politiką, veiksmus ir išteklius bei tikslus, susijusius su tuo poveikiu.
TR 40. Įmonė turi apsvarstyti, kokiu mastu ir kaip jos procesai, skirti su vartotojais ir (arba) galutiniais naudotojais susijusioms reikšmingoms rizikoms valdyti, yra integruoti į jos esamus rizikos valdymo procesus.
TR 41. Atskleisdama informaciją apie reikšmingam poveikiui valdyti skirtus išteklius, įmonė gali paaiškinti, kurias vidaus funkcijas atliekantys asmenys dalyvauja valdant poveikį ir kokių rūšių veiksmų jie imasi, kad sumažintų neigiamą poveikį ir padidintų teigiamą poveikį.
Rodikliai ir uždaviniai
S4-5 atskleidimo reikalavimas „Uždaviniai, susiję su reikšmingo neigiamo poveikio valdymu, teigiamo poveikio didinimu ir reikšmingų rizikų ir galimybių valdymu“
TR 42. Atskleisdama su vartotojais ir (arba) galutiniais naudotojais susijusius uždavinius, įmonė gali atskleisti:
numatytą poveikį vartotojų ir (arba) galutinių naudotojų gyvenimui, pateikdama kuo tikslesnę informaciją;
jo stabilumą laikui bėgant, pateikdama apibrėžtis ir metodiką, leidžiančias jį palyginti, ir (arba)
►C1 standartai ar įsipareigojimai, kuriais šie uždaviniai grindžiami (pavyzdžiui, elgesio kodeksai, tiekimo šaltinių pasirinkimo politika, pasaulinės sistemos ar pramonės praktikos kodeksai), teikiamoje informacijoje turi būti aiškiai apibrėžti. ◄
TR 43. Su reikšmingomis rizikomis ir galimybėmis susiję uždaviniai gali būti tokie patys, kaip ir su reikšmingu poveikiu siejami uždaviniai, arba gali nuo jų skirtis. Pavyzdžiui, įgyvendinant uždavinį užtikrinti vienodas nepakankamai aprūpintų vartotojų galimybes gauti finansavimą galėtų būti ir sumažintas diskriminacijos poveikis šiems vartotojams, ir padidinta įmonės klientų grupė.
TR 44. Įmonė taip pat gali išskirti trumpojo, vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius uždavinius, aprėpiančius tą patį politikos įsipareigojimą. Pavyzdžiui, įmonės pagrindinis tikslas internetu teikiamas paslaugas padaryti prieinamas neįgaliesiems gali būti išskaidytas taip: ilgalaikis tikslas – iki 2025 m. 100 % įmonės internetu teikiamų paslaugų pritaikyti neįgaliesiems, o trumpalaikis tikslas – kasmet iki 2025 m. prieinamomis padaryti tam tikrą skaičių funkcijų.
TR 45. Kai įmonė iš dalies keičia arba visiškai pakeičia uždavinį ataskaitiniu laikotarpiu, ji gali paaiškinti pakeitimą susiedama jį su reikšmingais verslo modelio pakeitimais arba su platesniais priimto standarto ar teisės akto pakeitimais, kuriais remiantis nustatytas uždavinys, kad suteiktų kontekstinės informacijos pagal 2 ETAS BP-2 „Su konkrečiomis aplinkybėmis susijusi atskleidžiama informacija“.
G1 ETAS
VERSLO ETIKA
Turinys |
|
Tikslas |
|
Sąveika su kitais ETAS |
|
Atskleidimo reikalavimai |
|
– |
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ |
Valdymas |
|
– |
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS GOV-1 „Administracinių, priežiūros ir valdymo organų vaidmuo“ |
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas |
|
– |
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS IRO-1 „Reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“ |
– |
►C1 G1-1 atskleidimo reikalavimas „Verslo etikos politika ir įmonės kultūra“ ◄ |
– |
G1-2 atskleidimo reikalavimas „Santykių su tiekėjais valdymas“ |
– |
G1-3 atskleidimo reikalavimas „Korupcijos ir kyšininkavimo prevencija ir aptikimas“ |
Rodikliai ir uždaviniai |
|
– |
►C1 G1-4 atskleidimo reikalavimas „Korupcijos ar kyšininkavimo incidentai“ ◄ |
– |
G1-5 atskleidimo reikalavimas „Politinė įtaka ir lobistinė veikla“ |
– |
G1-6 atskleidimo reikalavimas „Mokėjimo praktika“ |
A priedėlis. |
Taikymo reikalavimai |
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas |
|
– |
►C1 G1-1 atskleidimo reikalavimas „Verslo etikos politika ir įmonės kultūra“ ◄ |
– |
G1-2 atskleidimo reikalavimas „Santykių su tiekėjais valdymas“ |
– |
G1-3 atskleidimo reikalavimas „Korupcijos ir kyšininkavimo prevencija ir aptikimas“ |
Rodikliai ir uždaviniai |
|
– |
G1-5 atskleidimo reikalavimas „Politinė įtaka ir lobistinė veikla“ |
– |
G1-6 atskleidimo reikalavimas „Mokėjimo praktika“ |
Tikslas
1. Šio standarto tikslas – nustatyti informacijos atskleidimo reikalavimus, kurie suteiks galimybę įmonės tvarumo ataskaitų vartotojams suprasti įmonės strategiją ir požiūrį, procesus ir procedūras, taip pat jos veiklos rezultatus, susijusius su verslo etika.
2. Šiame standarte daugiausia dėmesio skiriama toliau nurodytiems klausimams, kurie šiame standarte bendrai vadinami „verslo etika arba verslo etikos klausimais“:
verslo etikai ir įmonės kultūrai, įskaitant kovą su korupcija, kovą su kyšininkavimu, pranešėjų apsaugą ir gyvūnų gerovę;
santykių su tiekėjais valdymui, įskaitant mokėjimo praktiką, visų pirma susijusią su pavėluotu mokėjimu mažosioms ir vidutinėms įmonėms;
įmonės veiklai ir įsipareigojimams, susijusiems su politinės įtakos darymu, įskaitant lobistinę veiklą.
Sąveika su kitais ETAS
3. Šio standarto turinys, susijęs su bendraisiais atskleidimo reikalavimais, taip pat poveikio, rizikų ir galimybių valdymu ir rodikliais bei uždaviniais, turi būti skaitomas kartu su atitinkamai 1 ETAS „Bendrieji reikalavimai“ ir 2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“ .
Atskleidimo reikalavimai
2 ETAS „Bendroji atskleistina informacija“
4. Šio skirsnio reikalavimai turėtų būti skaitomi kartu su 2 ETAS atskleidimo reikalavimais dėl valdymo (GOV), strategijos (SBM) ir poveikio, rizikų ir galimybių valdymo (IRO), o informacija atskleidžiama kartu su tame standarte reikalaujama atskleisti informacija.
Valdymas
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS GOV-1 „Administracinių, valdymo ir priežiūros organų vaidmuo“
5. Atskleisdama informaciją apie administracinių, valdymo ir priežiūros organų vaidmenį įmonė turi aptarti šiuos aspektus:
administracinių, valdymo ir priežiūros organų vaidmenį, susijusį su verslo etika, ir
administracinių, valdymo ir priežiūros organų ekspertines žinias verslo etikos klausimais.
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas
Atskleidimo reikalavimas, susijęs su 2 ETAS IRO-1 „Reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“
6. Aprašydama su verslo etika susijusio reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo procesą, įmonė turi atskleisti visus svarbius procese naudojamus kriterijus, įskaitant vietą, veiklą, sektorių ir sandorio struktūrą.
G1-1 atskleidimo reikalavimas „Verslo etikos politika ir įmonės kultūra“
7. Įmonė turi atskleisti savo su verslo etikos klausimais susijusią politiką ir tai, kaip ji skatina savo įmonės kultūrą.
8. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas – suteikti galimybę suprasti, kokiu mastu įmonė vykdo politiką, pagal kurią nustatomas, vertinamas, valdomas jos reikšmingas su verslo etikos klausimais susijęs poveikis, rizikos ir galimybės, ir (arba) su ištaisymu susijusią politiką. Juo taip pat siekiama padėti suprasti įmonės požiūrį į įmonės kultūrą.
9. Informacija, kurią reikalaujama atskleisti pagal 7 straipsnį, turi apimti informaciją apie tai, kaip įmonė nustato, plėtoja, skatina ir vertina savo įmonės kultūrą.
10. 7 straipsnyje nurodyta atskleistina informacija turi apimti šiuos su įmonės politika verslo etikos klausimais susijusius aspektus:
mechanizmų, kurių paskirtis yra nustatyti, pranešti ir tirti susirūpinimą keliančius klausimus dėl neteisėto elgesio ar elgesio, prieštaraujančio jos elgesio kodeksui ar panašioms vidaus taisyklėms, aprašymą ir tai, ar ji apima vidaus ir (arba) išorės suinteresuotųjų subjektų pranešamą informaciją;
jeigu įmonė neturi kovos su korupcija ar kovos su kyšininkavimu politikos, suderinamos su Jungtinių Tautų konvencija prieš korupciją ( 120 ), ji turi tai nurodyti, taip pat nurodyti, ar planuoja ją įgyvendinti, ir pateikti įgyvendinimo tvarkaraštį;
kaip įmonė apsaugo pranešėjus, įskaitant:
išsamią informaciją apie vidinių pranešėjams skirtų pranešimo kanalų įdiegimą, įskaitant tai, ar įmonė teikia informaciją ir mokymus savos pačios darbuotojams, ir informaciją apie pranešimus gaunančių darbuotojų paskyrimą ir mokymus, ir
savo pačios darbuotojų, kurie yra pranešėjai, apsaugos nuo atsakomųjų veiksmų priemones pagal taikytinus teisės aktus, kuriais į nacionalinę teisę perkeliama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1937 ( 121 );
jeigu įmonė neturi pranešėjų apsaugos politikos ( 122 ), ji turi tai nurodyti, taip pat nurodyti, ar planuoja ją įgyvendinti, ir pateikti įgyvendinimo tvarkaraštį;
be procedūrų dėl tolesnių veiksmų, kurių imamasi reaguojant į pranešėjų pateiktus pranešimus pagal taikytinus teisės aktus, kuriais į nacionalinę teisę perkeliama Direktyva (ES) 2019/1937, tai, ar įmonė yra nustačiusi verslo etikos incidentų, įskaitant korupcijos ir kyšininkavimo incidentus, skubaus, nepriklausomo ir objektyvaus nagrinėjimo procedūras;
kai taikoma, ar įmonė yra nustačiusi gyvūnų gerovės politiką,
įmonės mokymo organizacijoje apie verslo etiką politiką, įskaitant tikslinę auditoriją, dažnumą ir išsamumą, ir
pareigas įmonėje, dėl kurių kyla didžiausia korupcijos ir kyšininkavimo rizika.
11. Įmonės, kurioms taikomi teisiniai reikalavimai pagal nacionalinės teisės aktus, kuriais į nacionalinę teisę perkeliama Direktyva (ES) 2019/1937, arba lygiaverčiai teisiniai reikalavimai dėl pranešėjų apsaugos, 10 straipsnio d punkte nustatytą atskleidimo reikalavimą gali įvykdyti nurodydamos, kad joms taikomi tie teisiniai reikalavimai.
G1-2 atskleidimo reikalavimas „Santykių su tiekėjais valdymas“
12. Įmonė turi pateikti informaciją apie savo santykių su tiekėjais valdymą ir poveikį savo tiekimo grandinei.
13. Šio informacijos atskleidimo reikalavimo tikslas yra suteikti galimybę suprasti, kaip įmonė valdo savo viešųjų pirkimų procesą, įskaitant sąžiningą elgesį su tiekėjais.
14. Įmonė turi pateikti savo politikos, kuria siekiama užkirsti kelią pavėluotiems mokėjimams, visų pirma MVĮ, aprašymą.
15. Informacija, kurią reikalaujama atskleisti pagal 12 straipsnį, turi apimti šią informaciją:
įmonės požiūrį į jos santykius su tiekėjais, atsižvelgiant į įmonei kylančias rizikas, susijusias su jos tiekimo grandine, ir į poveikį tvarumo klausimams, ir
ar ir kaip ji atsižvelgia į socialinius ir aplinkosauginius kriterijus pasirinkdama savo tiekėjus.
G1-3 atskleidimo reikalavimas „Korupcijos ir kyšininkavimo prevencija ir aptikimas“
16. Įmonė turi pateikti informaciją apie savo sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią su korupcija ir kyšininkavimu susijusiems įtarimams ar incidentams, juos aptikti, tirti ir į juos reaguoti, įskaitant susijusį mokymą.
17. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas yra užtikrinti pagrindinių įmonės procedūrų, kuriomis siekiama užkirsti kelią įtarimams dėl korupcijos ir kyšininkavimo, juos aptikti ir į juos reaguoti, skaidrumą. Tai apima saviems darbuotojams rengiamus mokymus ir (arba) viduje arba tiekėjams teikiamą informaciją.
18. Informacija, kurią reikalaujama atskleisti pagal 16 straipsnį, turi apimti šią informaciją:
nustatytų procedūrų, kuriomis siekiama užkirsti kelią korupcijos ir kyšininkavimo įtarimams ar incidentams, juos aptikti ir į juos reaguoti, aprašymą;
ar tyrėjai arba tyrimo komitetas yra atskirti nuo įvairaus lygio vadovų, susijusių su ta sritimi, ir
rezultatų pranešimo administraciniams, valdymo ir priežiūros organams procesą, jei yra.
19. Jei įmonė nėra nustačiusi tokių procedūrų, ji turi atskleisti šį faktą ir, kai taikoma, savo planus jas priimti.
20. Informacija, kurią reikalaujama atskleisti pagal 16 straipsnį, turi apimti informaciją apie tai, kaip įmonė praneša apie savo politiką tiems, kam ji yra svarbi, siekdama užtikrinti, kad politika jiems būtų prieinama ir kad jie suprastų jos pasekmes.
21. Informacija, kurią reikalaujama atskleisti pagal 16 straipsnį, turi apimti informaciją apie šiuos su mokymais susijusius dalykus:
kovos su korupcija ir kovos sukyšininkavimu mokymo programų, kurias siūlo įmonė arba kurių jai reikia, pobūdį, mastą ir išsamumą;
pareigų, dėl kurių kyla rizika ir kurias apima mokymo programos, procentinę dalį ir
kokiu mastu teikiamas mokymas administracinių, valdymo ir priežiūros organų nariams.
Rodikliai ir uždaviniai
G1-4 atskleidimo reikalavimas „Korupcijos ar kyšininkavimo incidentai“
22. Įmonė turi pateikti informaciją apie korupcijos ar kyšininkavimo incidentus per ataskaitinį laikotarpį.
23. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas yra užtikrinti informacijos apie incidentus, susijusius su korupcija ar kyšininkavimu per ataskaitinį laikotarpį, ir susijusių rezultatų skaidrumą.
24. Įmonė turi atskleisti:
apkaltinamųjų nuosprendžių už kovos su korupcija ir kovos su kyšininkavimu įstatymų pažeidimus skaičių ir baudų už šiuos pažeidimus sumą ( 123 ) taip pat
bet kokius veiksmus, kurių imtasi kovos su korupcija ir kovos su kyšininkavimu procedūrų ir standartų pažeidimams pašalinti ( 124 ).
25. Įmonė gali atskleisti:
bendrą patvirtintų korupcijos ar kyšininkavimo incidentų skaičių ir pobūdį;
patvirtintų incidentų, kai savi darbuotojai buvo atleisti arba bausti dėl su korupcija ar kyšininkavimu susijusių incidentų, skaičių;
patvirtintų incidentų, susijusių su sutartimis su verslo partneriais, kurios buvo nutrauktos arba nepratęstos dėl pažeidimų, susijusių su korupcija ar kyšininkavimu, skaičių ir
išsamią informaciją apie ataskaitiniu laikotarpiu įmonei ir jos saviems darbuotojams iškeltas viešas teismo bylas dėl korupcijos ar kyšininkavimo ir tokių bylų rezultatus. Ši informacija apima bylas, kurios buvo pradėtos ankstesniais metais, o rezultatas gautas tik einamuoju ataskaitiniu laikotarpiu.
26. Reikalaujama atskleisti informacija turi apimti incidentus, susijusius įmonės vertės grandinės dalyviais, tik tuo atveju, kai juose tiesiogiai dalyvauja įmonė arba jos samdomieji darbuotojai.
G1-5 atskleidimo reikalavimas „Politinė įtaka ir lobistinė veikla“
27. Įmonė turi pateikti informaciją apie veiklą ir įsipareigojimus, susijusius su naudojimusi savo politine įtaka, įskaitant savo lobistinę veiklą, susijusią su reikšmingu poveikiu, rizikomis ir galimybėmis.
28. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas yra užtikrinti informacijos apie įmonės veiklą ir įsipareigojimus, susijusius su naudojimusi savo politine įtaka teikiant politinius įnašus, įskaitant lobistinės veiklos rūšis ir tikslą, skaidrumą.
29. Informacija, kurią reikalaujama atskleisti pagal 27 straipsnį, turi apimti:
jei taikoma, informaciją apie administracinių, valdymo ir priežiūros organų atstovą (-us), atsakingą (-us) už šios veiklos priežiūrą;
informaciją apie finansinius ar nepiniginius politinius įnašus:
įmonės tiesiogiai ar netiesiogiai suteiktų finansinių ir nepiniginių politinių įnašų, atitinkamais atvejais agreguotų pagal šalį ar geografinę vietovę, bendrą piniginę vertę, taip pat gavėjo ir (arba) naudos gavėjo rūšį ir
kai tinkama, kaip apskaičiuojama nepiniginių įnašų piniginė vertė;
pagrindines įmonės lobistinės veiklos apimamas temas ir trumpą įmonės pagrindinių pozicijų šiais klausimais apžvalgą. Ši informacija turi apimti paaiškinimus, kaip tai susiję su reikšmingu poveikiu, rizikomis ir galimybėmis, nustatytais atliekant reikšmingumo vertinimą pagal 2 ETAS, ir
jeigu įmonė įregistruota ES skaidrumo registre ar lygiaverčiame skaidrumo registre valstybėje narėje, tokio registro pavadinimą ir įmonės identifikavimo numerį registre.
30. Atskleidžiama informacija taip pat turi apimti informaciją apie bet kokių administracinių, valdymo ir priežiūros organų narių paskyrimą, jei tie nariai per dvejų metų laikotarpį iki tokio paskyrimo einamuoju ataskaitiniu laikotarpiu ėjo panašias pareigas viešojo administravimo įstaigoje (įskaitant reguliavimo institucijas).
G1-6 atskleidimo reikalavimas „Mokėjimo praktika“
31. Įmonė turi pateikti informaciją apie savo mokėjimo praktiką, visų pirma susijusią su pavėluotais mokėjimais mažosioms vidutinėms įmonėms (MVĮ).
32. Šio atskleidimo reikalavimo tikslas yra suteikti įžvalgų apie sutartines mokėjimo sąlygas ir apie jų taikymo rezultatus, susijusius su mokėjimu, ypač apie tai, kokį poveikį jie turi MVĮ, ir konkrečiai poveikį, susijusį su pavėluotais mokėjimais MVĮ.
33. Pagal 31 straipsnį atskleidžiama informacija turi apimti:
vidutinį laiką, per kurį įmonė apmoka sąskaitą faktūrą, nuo tos dienos, kai pradedamas skaičiuoti sutartinis arba teisės aktais nustatytas mokėjimo terminas, išreikštą dienų skaičiumi;
įmonės standartinių mokėjimo terminų, išreikštų dienų skaičiumi, aprašymą pagal pagrindinę tiekėjų kategoriją ir jos mokėjimų, atliktų laikantis šių standartinių terminų, procentinę dalį;
šiuo metu neužbaigtų teismo procesų dėl pavėluotų mokėjimų skaičių ir
papildomą informaciją, kurios reikia, kad būtų suteikta pakankamai kontekstinės informacijos. Jeigu pagal a punktą reikalaujamai informacijai apskaičiuoti įmonė naudojo reprezentatyviąją imtį, ji turi nurodyti šį faktą ir trumpai aprašyti naudotą metodiką.
A priedėlis.
Taikymo reikalavimai
Šis priedėlis yra neatskiriama G1 ETAS „Verslo etika“ dalis. Jis padeda taikyti šiame standarte išdėstytus atskleidimo reikalavimus ir turi tokią pačią galią kaip kitos standarto dalys.
Poveikio, rizikų ir galimybių valdymas
G1-1 atskleidimo reikalavimas „Verslo etikos politika ir įmonės kultūra“
TR 1. Nustatydama pagal 7 straipsnį atskleistiną informaciją, įmonė gali atsižvelgti į šiuos aspektus:
įmonės kultūros aspektus, į kuriuos atsižvelgia ir kuriuos aptaria administraciniai, valdymo ir priežiūros organai, ir kokiu dažnumu jie tai daro;
pagrindines temas, kurios yra propaguojamos ir skleidžiamos kaip įmonės kultūros dalis;
kaip įmonės administracinių, valdymo ir priežiūros organų nariai nurodo įmonės kultūros propagavimo kryptį, ir
konkrečias įmonės kultūros puoselėjimo ir skatinimo paskatas ar priemones savo darbuotojams.
G1-2 atskleidimo reikalavimas „Santykių su tiekėjais valdymas“
TR 2. Taikant šį standartą, įmonės santykių su tiekėjais valdymas gali apimti šiuos dalykus:
kaip įmonės praktika, įskaitant veiklą, kuria siekiama išvengti jos tiekimo grandinės sutrikimų ar kuo labiau sumažinti jų poveikį, prisideda prie jos strategijos ir rizikos valdymo;
mokymus įmonės viešųjų pirkimų ir (arba) tiekimo grandinės darbuotojams apie tiekėjų įtraukimą ir dialogą su jais, taip pat paskatas jos viešųjų pirkimų darbuotojams, įskaitant tai, ar tokios paskatos susijusios su kaina, kokybe ar tvarumo veiksniais;
tiekėjų socialinio ir aplinkosauginio veiksmingumo tikrinimą ir vertinimą;
vietos tiekėjų ir (arba) sertifikuotų tiekėjų įtraukimą į savo tiekimo grandinę;
kaip įmonės praktikoje atsižvelgiama į pažeidžiamus tiekėjus;
įmonės uždavinius ir veiksmus, susijusius su bendravimu su tiekėjais ir ryšių su jais valdymu, ir
kaip vertinami šios praktikos rezultatai, įskaitant vizitus pagal tiekėjus, jų auditus ir apklausas.
TR 3. Sąvoka „pažeidžiami tiekėjai“ apima tiekėjus, kuriems gresia didelės ekonominės, su aplinka susijusios ir (arba) socialinės rizikos.
G1-3 atskleidimo reikalavimas „Korupcijos ir kyšininkavimo prevencija ir aptikimas“
TR 4. „Pareigos, dėl kurių kyla rizika“, yra tos pareigos, kurioms dėl jų užduočių ir pareigų kyla korupcijos ir kyšininkavimo rizika.
TR 5. Atskleidžiama informacija gali apimti išsamią informaciją apie rizikos vertinimus ir (arba) kartografavimą, taip pat apie stebėjimo programas ir (arba) vidaus kontrolės procedūras, kurias įmonė taiko korupcijai ir kyšininkavimui aptikti.
TR 6. Įmonės korupcijos ir kyšininkavimo klausimų politika tam tikroms asmenų grupėms gali būti svarbi dėl to, kad jie turi ją įgyvendinti (pavyzdžiui, įmonės samdomieji darbuotojai, rangovai ir tiekėjai), arba dėl to, kad jie yra tiesiogiai suinteresuoti, kad ji būtų įgyvendinta (pavyzdžiui, vertės grandinės darbuotojai, investuotojai). Įmonė gali atskleisti komunikacijos priemones ir kanalus (pvz., tai gali būti skrajutės, naujienlaiškiai, specialios interneto svetainės, socialinė medija, tiesioginis bendravimas, sąjungų ir (arba) darbuotojų atstovai), kuriomis tokioms grupėms pranešama apie politiką. Tai taip pat gali apimti galimų sklaidos kliūčių nustatymą ir (arba) pašalinimą, pavyzdžiui, pateikiant vertimą į atitinkamas kalbas arba naudojant grafinius vaizdus.
TR 7. Įmonė gali atskleisti savo mokymo veiklos analizę, pavyzdžiui, pagal mokymo regioną arba savos darbo jėgos kategoriją, kai jos programos labai skiriasi priklausomai nuo tokių veiksnių ir kai tokia informacija būtų naudinga jos vartotojams.
TR 8. Reikalaujamą informaciją apie mokymą įmonė gali pateikti naudodama šią lentelę:
Kovos su korupcija ir kyšininkavimu mokymo pavyzdys
20XY finansiniais metais ABC saviems darbuotojams, kuriems kyla rizika, surengė mokymus apie savo politiką (žr. x pastabą). Pareigas, dėl kurių kyla rizika, einantiems darbuotojams mokymai yra privalomi, tačiau ABC suteikė galimybę savanoriškai mokytis ir kitiems savo darbuotojams. Išsami informacija apie jos mokymus per metus:
|
Pareigos, dėl kurių kyla rizika |
Vadovai |
AVPO (1) |
Kiti savi darbuotojai |
Mokymo aprėptis |
|
|
|
|
Iš viso |
20 000 |
200 |
16 |
70 000 |
Iš viso mokymuose dalyvavusių asmenų |
19 500 |
150 |
8 |
5 000 |
Mokymo metodas ir trukmė |
|
|
|
|
Mokymai auditorijoje |
5 valandos |
|
|
|
Kompiuterinis mokymas |
1 valanda |
2 valandos |
1 valanda |
|
Savanoriškas kompiuterinis mokymas |
|
|
|
1 valanda |
Dažnumas |
|
|
|
|
Kaip dažnai reikalingas mokymas |
Kasmet |
Kasmet |
Kas pusmetį |
- |
Apimamos temos |
|
|
|
|
Korupcijos apibrėžtis |
X |
X |
X |
X |
Politika |
X |
X |
X |
X |
Procedūros dėl įtarimo ir (arba) aptikimo |
X |
X |
|
|
Kt. |
X |
|
|
|
(1)
Administraciniai, valdymo ir priežiūros organai |
Rodikliai ir uždaviniai
G1-5 atskleidimo reikalavimas „Politinė įtaka ir lobistinė veikla“
TR 9. Taikant šį standartą sąvoka „politinis įnašas“ reiškia finansinę arba nepiniginę paramą, tiesiogiai teikiamą politinėms partijoms, jų išrinktiems atstovams arba politinių pareigų siekiantiems asmenims. Finansiniai įnašai gali apimti aukas, paskolas, rėmimą, išankstinį mokėjimą už paslaugas arba bilietų į lėšų rinkimo renginius pirkimą ir kitą panašią praktiką. Nepiniginiai įnašai gali apimti reklamą, naudojimąsi infrastruktūra, dizaino ir spausdinimo paslaugas, įrangos dovanojimą, narystės valdybose suteikimą, įdarbinimą ar konsultacinį darbą išrinktiems politikams ar kandidatams į pareigas.
TR 10. Sąvoka „netiesioginis politinis įnašas“ vartojama nurodant politinius įnašus, teikiamus per tarpininkaujančią organizaciją, kaip antai lobistinę ar labdaros organizaciją, arba paramą, teikiamą tokiai organizacijai kaip idėjų institutas ar prekybos asociacija, susijusiai su tam tikromis politinėmis partijomis ar tikslais arba juos remiančiai.
TR 11. Nustatydama „panašias pareigas“ pagal šį standartą, įmonė turi atsižvelgti į įvairius veiksnius, įskaitant atsakomybės lygį ir vykdomos veiklos apimtį.
TR 12. Apie savo finansinius arba nepiniginius įnašus, susijusius su savo lobistinės veiklos išlaidomis, įmonė gali pateikti šią informaciją:
visą tokių vidinių ir išorinių išlaidų piniginę sumą ir
visą sumą, sumokėtą už narystę lobistų asociacijoms.
TR 13. Jeigu įmonė yra teisiškai įpareigota būti prekybos rūmų ar kitos organizacijos, kuri atstovauja jos interesus, nare, ji gali šį faktą atskleisti.
TR 14. Siekdama laikytis 29 straipsnio c punkte nustatyto reikalavimo, įmonė turi apsvarstyti galimybę suderinti savo viešus pareiškimus apie savo reikšmingą poveikį, rizikas ir galimybes ir savo lobistinę veiklą.
TR 15. Pavyzdys, kaip tokia atskleidžiama informacija galėtų atrodyti:
Politinio angažavimosi (įskaitant lobistinę veiklą) pavyzdys
20XY finansiniais metais ABC dalyvavo veikloje, susijusioje su siūlomu reglamentu XXX, kuris, jei būtų įgyvendintas dabartiniu formatu, galėtų turėti didelį neigiamą poveikį jos verslo modeliui . ABC mano, kad, nors siūlomu reglamentu bus šiek tiek patobulinta reguliavimo tvarka, pavyzdžiui, xxx, jeigu jis bus taikomas dabartiniu formatu, išlaidos, susijusios su xxx, nusvers naudą. ABC ir jos partneriai toliau bendradarbiauja su XXX (reguliavimo institucija), kad pagerintų šią pusiausvyrą.
ABC taip pat rėmė QRP politinę partiją X šalyje ir EFG partiją Y šalyje. ABC yra įregistruota vietiniame skaidrumo registre XYZ, o jos registracijos numeris yra 987234.
Sumos (tūkstančiais EUR)
|
2023 m. |
2022 m. [dar nepatvirtinta] |
Suteiktas politinis finansavimas |
100 |
|
QRP skirtas finansavimas |
75 |
|
EFG skirtas finansavimas |
25 |
|
|
100 |
|
G1-6 atskleidimo reikalavimas „Mokėjimo praktika“
TR 16. Tam tikrais atvejais įmonės standartinės sutartinės mokėjimo sąlygos gali labai skirtis priklausomai nuo šalies ir tiekėjo rūšies. Tokiais atvejais informacija apie standartines sąlygas pagal pagrindines tiekėjų kategorijas arba šalis ar geografinius regionus galėtų būti papildomos kontekstinės informacijos pavyzdžiai siekiant paaiškinti pagal 33 straipsnio b punktą atskleidžiamą informaciją.
TR 17. Pavyzdžiai, kaip galėtų atrodyti pagal 33 straipsnio b punktą atskleidžiamos informacijos apie standartines sutartines sąlygas aprašymas:
ABC standartinės sutartinės mokėjimo sąlygos yra didmenininkų sąskaitų faktūrų apmokėjimas gavimo momentu ir jos taikomos apie 80 % jos metinių sąskaitų faktūrų. Ji moka už paslaugas, gautas per 30 dienų nuo sąskaitos faktūros gavimo, o tokios sąskaitos sudaro apie 5 % metinių sąskaitų faktūrų. Likusios sąskaitos faktūros apmokamos per 60 dienų nuo gavimo, išskyrus X šalies sąskaitas faktūras, kurios pagal prekyvietės standartus apmokamos per 90 dienų nuo gavimo.
II PRIEDAS
AKRONIMAI IR TERMINŲ ŽODYNĖLIS
Šiame priede pateikiami visi ETAS vartojami akronimai (1 lentelė), taip pat visi ETAS apibrėžti terminai (2 lentelė).
1 lentelė.
Akronimai
1 ETAS |
1 Europos tvarumo atskaitomybės standartas „Bendrieji reikalavimai“ |
2 ETAS |
2 Europos tvarumo atskaitomybės standartas „Bendroji atskleistina informacija“ |
AMS |
Automatinė matavimo sistema |
Aplinkosauginio veiksmingumo lygis taikant GPGB |
Aplinkosauginio veiksmingumo lygis taikant geriausius prieinamus gamybos būdus |
AR |
Atskleidimo reikalavimai |
AWS |
Organizacija „Alliance for Water Stewardship“ |
BAP |
Bendrieji apskaitos principai |
BĮK |
Biologinės įvairovės konvencija |
BP-1 AR |
Atskleidimo reikalavimas „Bendras tvarumo ataskaitų rengimo pagrindas“ |
BP-2 AR |
Atskleidimo reikalavimas „Su ypatingomis aplinkybėmis susijusios informacijos atskleidimas“ |
Btu |
Britų terminis vienetas |
CapEx |
Kapitalo sąnaudos |
CDDA |
Bendroji nustatytųjų teritorijų duomenų bazė |
CEN |
Europos standartizacijos komitetas |
CENELEC |
Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetas |
CH4 |
Metanas |
CICES |
Bendroji tarptautinė ekosisteminių paslaugų klasifikacija |
CO2 |
Anglies dioksidas |
DEGURBA |
Urbanizacijos laipsnis |
DVT |
Darnaus vystymosi tikslai |
E1 ETAS |
E1 Europos tvarumo atskaitomybės standartas „Klimato kaita“ |
E2 ETAS |
E2 Europos tvarumo atskaitomybės standartas „Tarša“ |
E3 ETAS |
E3 Europos tvarumo atskaitomybės standartas „Vandens ir jūrų ištekliai“ |
E4 ETAS |
E4 Europos tvarumo atskaitomybės standartas „Biologinė įvairovė ir ekosistemos“ |
E5 ETAS |
E5 Europos tvarumo atskaitomybės standartas „Išteklių naudojimas ir žiedinė ekonomika“ |
EBI |
Europos bankininkystės institucija |
EBPO |
Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija |
EEE |
Europos ekonominė erdvė |
EFRAG |
Europos finansinės atskaitomybės patariamoji grupė |
EFRAG SRB |
Europos finansinės atskaitomybės patariamosios grupės Tvarumo ataskaitų teikimo valdyba |
E-IPTR |
Europos išleidžiamų ir perduodamų teršalų registras |
EK |
Europos Komisija |
EMAS |
Aplinkosaugos vadybos ir audito sistema |
ENS |
Energinio naudingumo sertifikatas |
EPI |
Europos priežiūros institucijos |
ES |
Europos Sąjunga |
ES ATLPS |
Europos Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema |
ESMA |
Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija |
ETAS |
Europos tvarumo atskaitomybės standartai |
EWC |
Europos darbo taryba |
FPIC |
Laisvas, išankstinis ir informacija grindžiamas sutikimas |
FTE |
Etato ekvivalentas |
G1 ETAS |
G1 Europos tvarumo atskaitomybės standartas „Verslo etika“ |
GJ |
Gigadžaulis |
GOV-1 AR |
Atskleidimo reikalavimas „Administracinių, valdymo ir priežiūros organų vaidmuo“ |
GOV-2 AR |
Atskleidimo reikalavimas „Įmonės administraciniams, valdymo ir priežiūros organams teikiama informacija ir jų sprendžiami tvarumo klausimai“ |
GOV-3 AR |
Atskleidimo reikalavimas „Su tvarumu susijusių veiklos rezultatų integravimas į paskatų sistemas“ |
GOV-4 AR |
Atskleidimo reikalavimas „Pareiškimas dėl tvarumo išsamaus patikrinimo“ |
GOV-5 AR |
Atskleidimo reikalavimas „Tvarumo atskaitomybės rizikos valdymas ir vidaus kontrolė“ |
GPGB |
Geriausi prieinami gamybos būdai |
GPGB informacinis dokumentas |
Geriausių prieinamų gamybos būdų informacinis dokumentas |
GRI |
Pasaulinė atsiskaitymo iniciatyva |
HFC |
Hidrofluorangliavandeniliai |
IPBES |
Tarpvyriausybinė mokslinė politinė biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų platforma |
IPCC |
Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija |
IRO-1 AR |
Atskleidimo reikalavimas „Reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių nustatymo ir vertinimo procesų aprašymas“ |
IRO-2 AR |
Atskleidimo reikalavimas „ETAS atskleidimo reikalavimai, įtraukti į įmonės tvarumo ataskaitas“ |
ISEAL |
Tarptautinis socialinės ir aplinkosauginės akreditacijos ir ženklinimo aljansas |
ISO |
Tarptautinė standartizacijos organizacija |
ISSB |
Tarptautinių tvarumo standartų valdyba |
Išmetamųjų teršalų kiekis taikant GPGB |
Išmetamųjų teršalų kiekis taikant geriausius prieinamus gamybos būdus |
IUCN |
Tarptautinė gamtos apsaugos sąjunga |
JT |
Jungtinės Tautos |
KD |
Kietosios dalelės |
Kg |
kilogramas |
KRR |
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 757/2013 (1) (Kapitalo reikalavimų reglamentas) |
LEAP |
LEAP (santrumpa iš angliškų žodžių locate, evaluate, assess, prepare) metodas |
LGBTQI |
Lesbietės, gėjai, biseksualūs, translyčiai, interseksualūs ir queer asmenys |
MDR |
Minimalus atskleidimo reikalavimas |
MWh |
Megavatvalandė |
N2O |
Diazoto oksidas |
NACE klasifikatorius |
Europos bendrijos ekonominės veiklos rūšių statistinis klasifikatorius |
NF3 |
Azoto trifluoridas |
NH3 |
Amoniakas |
NOX |
Azoto oksidai |
NUTS |
Bendras teritorinių statistinių vienetų klasifikatorius |
NVO |
Nevyriausybinės organizacijos |
O3 |
Ozonas |
OAM |
Ozono sluoksnį ardanti medžiaga |
OECM |
Bendras Žemės klimato modelis |
OKI |
Oro kokybės indeksas |
OpEX |
Veiklos sąnaudos |
PAV |
Poveikio aplinkai vertinimas |
PBĮT |
Pagrindinė biologinės įvairovės teritorija |
PBT |
Patvari, bioakumuliacinė ir toksiška medžiaga |
PCAF |
Anglies dioksido apskaitos partnerystė finansų sektoriui |
PCF |
Perfluorangliavandeniliai |
PITD |
Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES (2) (Pramoninių išmetamų teršalų direktyva) |
PMT |
Patvari, mobili ir toksiška cheminė medžiaga |
POT |
Patvarieji organiniai teršalai |
REACH |
Cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų reglamentas |
RŽNP |
Reikšmingos žalos nedarymo principas |
S1 ETAS |
S1 Europos tvarumo atskaitomybės standartas „Sava darbo jėga“ |
S2 ETAS |
S2 Europos tvarumo atskaitomybės standartas „Vertės grandinės darbuotojai“ |
S3 ETAS |
S3 Europos tvarumo atskaitomybės standartas „Paveikiamos bendruomenės“ |
S4 ETAS |
S4 Europos tvarumo atskaitomybės standartas „Vartotojai ir galutiniai naudotojai“ |
SBM-1 AR |
Atskleidimo reikalavimas „Padėtis rinkoje, strategija, verslo modelis (-iai) ir vertės grandinė“ |
SBM-2 AR |
Atskleidimo reikalavimas „Suinteresuotųjų subjektų interesai ir nuomonės“ |
SBM-3 AR |
Atskleidimo reikalavimas „Reikšmingas poveikis, rizikos ir galimybės bei jų sąveika su strategija ir verslo modeliu (-iais)“ |
SBTi |
Mokslu pagrįstų uždavinių iniciatyva |
SBTN |
Mokslu pagrįstų uždavinių tinklas |
SCE |
Europos kooperatinė bendrovė |
SDM |
Sektoriaus dekarbonizacijos metodika |
SDPI |
Darnaus vystymosi veiklos efektyvumo rodiklis |
SE |
Europos bendrovė |
SEEA |
Integruota aplinkos ir ekonominės apskaitos sistema |
SEEA EA |
Integruota aplinkos ir ekonominės apskaitos sistema. Ekosistemų apskaita |
SOX |
Sieros oksidai |
sv |
Svaras |
SVHC |
Labai didelį susirūpinimą kelianti cheminė medžiaga |
ŠESD |
Šiltnamio efektą sukeliančios dujos |
TCFD |
Su klimatu susijusios finansinės informacijos atskleidimo darbo grupė |
TDO |
Tarptautinė darbo organizacija |
TFAS |
Tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai |
TFIAR |
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/2088 (3) dėl su tvarumu susijusios informacijos atskleidimo finansinių paslaugų sektoriuje (Su tvarumu susijusios finansinės informacijos atskleidimo reglamentas) |
TFK |
Tarptautinė finansų korporacija |
TĮS |
Techniniai įgyvendinimo standartai |
TNFD |
Su gamta susijusios finansinės informacijos atskleidimo darbo grupė |
TR |
Taikymo reikalavimai |
UNEP |
Jungtinių Tautų aplinkos programa |
UNESCO |
Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacija |
VAP |
Visuotinio atšilimo potencialas |
vPvB |
Labai patvari ir didelės bioakumuliacijos cheminė medžiaga |
vPvM |
Labai patvari ir labai mobili cheminė medžiaga |
WDPA |
Pasaulinė saugomų teritorijų duomenų bazė |
WRI |
Pasaulio išteklių institutas |
WWF |
Pasaulio gamtos fondas |
(1)
2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl riziką ribojančių reikalavimų kredito įstaigoms, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).
(2)
2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (OL L 334, 2010 12 17, p. 17).
(3)
2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/2088 dėl su tvarumu susijusios informacijos atskleidimo finansinių paslaugų sektoriuje (OL L 317, 2019 12 9, p. 1). |
2 lentelė.
ETAS apibrėžti terminai
Apibrėžtas terminas |
Apibrėžtis |
3 lygio kategorija |
Viena iš 15-os išmetamo 3 lygio ŠESD kiekio rūšių, nustatytų ŠESD protokolo Įmonių standarte ir išsamiai aprašytų ŠESD protokolo leidinyje „Įmonių vertės grandinės (3 lygio) ŠESD apskaitos ir ataskaitų teikimo standartas“ (angl. „Corporate Value Chain ( Scope 3 ) Accounting and Reporting Standard“ (pritaikytas iš ŠESD protokolo „Įmonių vertės grandinės (3 lygio) ŠESD apskaitos ir ataskaitų teikimo standarto“ (2011 m. redakcija)). Įmonės, nusprendusios savo išmetamą 3 lygio ŠESD kiekį apskaityti pagal ISO 14064-1:2018 standarte pateiktas netiesiogiai išmetamo ŠESD kiekio kategorijas, gali taip pat remtis ISO 14064-1:2018 standarto 5.2.4 punkte apibrėžta kategorija (išskyrus su importuojama energija susijusį netiesiogiai išmetamą ŠESD kiekį ). |
Administraciniai, valdymo ir priežiūros organai |
Įmonės valdymo organai, turintys aukščiausius sprendimų priėmimo įgaliojimus, įskaitant jų komitetus. Jeigu įmonės valdymo struktūroje administracinių, valdymo ar priežiūros organų narių nėra, į ją turėtų būti įtraukiamas vykdomasis direktorius ir, jei tokia pareigybė yra, vykdomojo direktoriaus pavaduotojas. Kai kuriuose jurisdikciją turinčiuose subjektuose valdymo sistemą sudaro dvi pakopos, kuriose priežiūra ir valdymas yra atskirti. Tokiais atvejais į administracinių, valdymo ir priežiūros organų apibrėžtį įtraukiamos abi pakopos. |
Anglies dioksido (CO2) ekvivalentas (e) |
Universalus matavimo vienetas, kuriuo nurodomas kiekvienų šiltnamio efektą sukeliančių dujų visuotinio atšilimo potencialas (VAP), išreikštas vieno anglies dioksido vieneto VAP. Įprastai jis naudojamas išmestam (arba išvengtam išmesti) įvairių šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui įvertinti. |
Anglies dioksido įsikainojimo sistema |
Organizacinis susitarimas, pagal kurį įmonė priimdama strateginius ir veiklos sprendimus gali taikyti anglies dioksido kainas. Įmonės paprastai taiko dviejų rūšių anglies dioksido vidaus kainas. Pirmai rūšiai priklauso šešėlinė kaina – teorinė arba tariamoji suma, kurios įmonė netaiko, tačiau kuri gali būti naudojama vertinant ekonomines pasekmes arba kompromisus, kuriuos gali lemti, be kita ko, rizikos poveikis, naujos investicijos, projektų grynoji dabartinė vertė ir įvairių iniciatyvų nauda bei sąnaudos. Antroji rūšis – vidaus mokestis, t. y. anglies dioksido kaina, taikoma verslo veiklai, produkto linijai ar kitam verslo padaliniui pagal su juo susijusį išmetamą ŠESD kiekį (šie vidaus mokesčiai yra panašūs į įmonių vidaus sandorių kainodarą). |
Anglies dioksido kreditas |
Perleistina arba prekiautina priemonė, atitinkanti vienos metrinės CO2e tonos išmetamųjų teršalų sumažinimą arba absorbavimą ir išleidžiama bei tikrinama pagal pripažintus kokybės standartus. |
Anglies dioksido vidaus kaina |
Kaina, kurią įmonė naudoja vertindama investavimo, gamybos ir vartojimo modelių pokyčių, taip pat potencialios technologinės pažangos ir būsimų išmetamo ŠESD kiekio mažinimo išlaidų finansinį poveikį. |
Aplinkosauginio veiksmingumo lygis taikant geriausius prieinamus gamybos būdus |
Aplinkosauginio veiksmingumo lygių intervalas, išskyrus išmetamųjų teršalų kiekius, gaunamas įprastomis eksploatacijos sąlygomis taikant GPGB arba jų derinį (1). |
Atliekos |
Medžiaga ar objektas, kurio turėtojas atsikrato, ketina ar privalo atsikratyti (2). |
Atliekų hierarchija |
Atliekų prevencijos ir tvarkymo prioritetinė tvarka (3): i. prevencija; ii. parengimas pakartotiniam naudojimui; iii. perdirbimas ; iv. kitas naudojimas, pvz., energijai iš atliekų gauti, ir v. šalinimas. |
Atliekų naudojimas |
Bet kokia operacija, kurios pagrindinis rezultatas yra atliekų panaudojimas naudingu tikslu, pakeičiant jomis kitas medžiagas, kurios priešingu atveju būtų buvusios panaudotos konkrečiai funkcijai atlikti, arba atliekų parengimas tai funkcijai atlikti gamykloje ar visoje ekonomikoje (4). |
Atliekų tvarkymas |
Atliekų surinkimas, vežimas, naudojimas ir šalinimas, taip pat tokių operacijų priežiūra ir šalinimo vietų vėlesnė priežiūra, įskaitant tokio pobūdžio veiksmus, kurių imasi prekiautojas ar tarpininkas (5). |
Atsinaujinančiosios medžiagos |
Medžiagos, gautos iš išteklių, kurie greitai pasipildo dėl ekologinių ciklų arba žemės ūkio procesų, todėl šių ir kitų susijusių išteklių teikiamoms paslaugoms grėsmė nekyla ir jos išlieka kitai kartai. |
Atsinaujinančiųjų išteklių energija |
Atsinaujinančiųjų neiškastinių išteklių energija, būtent, vėjo, saulės (šiluminė ir fotovoltinė) energija, geoterminė energija, aplinkos energija, potvynių, bangų ir kitokia vandenynų energija, hidroenergija, energija iš biomasės, sąvartynų dujų, nuotekų valymo įrenginių dujų ir biodujų (6). |
Atsparumas klimato kaitai |
Įmonės gebėjimas prisitaikyti prie klimato pokyčių ir prie įvykių raidos ar neapibrėžtumo, susijusio su klimato kaita. Atsparumas klimato kaitai apima gebėjimą valdyti su klimatu susijusį 1 lygio ŠESD išmetimą ir pasinaudoti su klimato kaita susijusiomis galimybėmis, įskaitant gebėjimą reaguoti į pertvarkos rizikas ir fizines rizikas ir prie jų prisitaikyti. Įmonės atsparumas klimato kaitai apima tiek strateginį, tiek operacinį jos atsparumą su klimatu susijusiems pokyčiams, įvykių raidai ar neapibrėžtumui, susijusiam su klimato kaita. |
Biologinė įvairovė arba bioįvairovė |
Visų šaltinių, įskaitant sausumos, jūrų ir kitų vandens ekosistemų bei ekologinių kompleksų, kuriems jie priklauso, gyvųjų organizmų įvairovė. Tai apima rūšies, tarprūšinę, biologinių bendrijų ir ekosistemų genetinių, fenotipinių, filogeninių ir funkcinių požymių variaciją, taip pat gausumo ir pasiskirstymo pokyčius laike ir erdvėje. |
Biologinės įvairovės nykimas |
Bet kurio biologinės įvairovės aspekto sumažėjimas (t. y. įvairovės genetiniu, rūšių ir ekosistemos lygmenimis) konkrečioje teritorijoje dėl nugaišimo (įskaitant išnykimą), sunaikinimo ar fizinio pašalinimo; biologinės įvairovės nykimas gali būti įvairaus masto – nuo visuotinio išnykimo iki populiacijų išnykimo – ir lemti bendros įvairovės sumažėjimą tuo pačiu mastu. |
Biosferos arba ekologinis vientisumas |
Ekosistemos gebėjimas palaikyti ir išlaikyti ekologinius procesus ir įvairią organizmų bendriją. |
Buveinė |
Vietovės pobūdis arba organizmo ar populiacijos natūrali gyvavimo vieta. Taip pat vartojama aplinkos požymių, kurių reikia konkrečiai rūšiai, arba jos ekologinės nišos reikšme. |
Buveinių fragmentacija |
Bendras terminas, kuriuo apibūdinami procesai, kai dėl buveinių nykimo vientisos buveinės suskyla į daugiau mažesnių plotelių, kurių bendras plotas yra mažesnis ir kurie vienas nuo kito atskirti nepanašių buveinių terpe. Buveinių fragmentacija gali vykti dėl natūralių procesų (pvz., miškų ir pievų gaisrų, potvynių) ir dėl žmogaus veiklos (miškų ir žemės ūkio veiklos, urbanizacijos). |
Čiabuviai |
Vienos tarptautiniu lygmeniu sutartos čiabuvių apibrėžties nėra. Praktiškai tarptautinės agentūros sutaria, kokios grupės gali būti laikomos čiabuviais, ir kaip tokioms joms turėtų būti taikoma speciali apsauga. Svarbus čiabuvių apibrėžimo kriterijus yra susijęs su jų sąsaja su tradicine vietove, kaip apibrėžta TDO konvencijos Nr. 169 1 straipsnyje, kuriame teigiama, kad konvencija taikoma: „a) gentimis gyvenančioms tautoms nepriklausomose šalyse, kurių socialinės, kultūrinės ir ekonominės sąlygos išskiria jas iš kitų nacionalinės bendruomenės sluoksnių ir kurių statusą visiškai arba iš dalies reglamentuoja jų pačių papročiai ar tradicijos arba specialūs įstatymai ar kiti teisės aktai; b) nepriklausomose šalyse gyvenančioms tautoms, kurios yra laikomos čiabuvių tautomis todėl, kad jas sudaro tos šalies arba geografinio regiono, kuriam ta šalis priklauso, gyventojų, gyvenusių joje (jame) užkariavimo, kolonizacijos arba dabartinių valstybės sienų nustatymo metu, palikuonys, kurie, nepaisant jų teisinio statuso, yra išlaikę tam tikras arba visas savo socialines, ekonomines, kultūrines ir politines institucijas“. TDO konvencijos Nr. 169 1 straipsnio 2 dalyje taip pat teigiama, kad: „[s]avęs identifikavimas kaip čiabuvių ar gentimis gyvenančių tautų turėtų būti laikomas vienu iš pagrindinių kriterijų nustatant grupes, kurioms taikomos šios Konvencijos nuostatos.“ |
Darbo užmokestis |
Darbo užmokestis neatskaičius mokesčių, išskyrus kintamuosius komponentus, kaip antai užmokestį už viršvalandžius ir pasiekimus, ir išskyrus išmokas dengiančias išlaidas, nebent tokios išmokos yra garantuotos. |
Darbuotojų atstovai |
Darbuotojų atstovai yra: i. profesinių sąjungų atstovai, t. y. atstovai, kuriuos pagal nacionalinės teisės aktus ir praktiką paskyrė arba išrinko profesinės sąjungos ar tokių sąjungų nariai; ii. deramai išrinkti atstovai, t. y. atstovai, kuriuos laisvai išrenka organizacijos darbuotojai, kurie nėra valdomi ar kontroliuojami darbdavio pagal nacionalinių įstatymų ar kitų teisės aktų arba kolektyvinių sutarčių nuostatas ir kurių funkcijos neapima veiklos, kuri atitinkamoje šalyje pripažįstama išimtine profesinių sąjungų prerogatyva, ir kurių buvimu nesinaudojama siekiant pakenkti atitinkamų profesinių sąjungų ar jų atstovų pozicijai. |
Deginimas |
Kontroliuojamas atliekų deginimas aukštoje temperatūroje atgaunant energiją arba jos neatgaunant. |
Degradacija arba nualinta ekosistema |
Lėtinis žmogaus sukeltas poveikis , dėl kurio nyksta biologinė įvairovė ir suardoma ekosistemos struktūra, sandara ir funkcijos. |
Dekarbonizacijos svertai |
Susumuotos klimato kaitos švelninimo veiksmų rūšys, kaip antai energijos vartojimo efektyvumo didinimas, elektrifikacija, kuro rūšies pakeitimas, atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimas, produktų pakeitimas ir tiekimo grandinės dekarbonizacija, derančios su įmonės konkrečiais veiksmais. |
Dėl susisaistymo išmetamas ŠESD kiekis |
ŠESD kiekio, kuris greičiausiai bus išmestas dėl įmonės pagrindinio turto ar produktų pardavimo per jų eksploatavimo laikotarpį, įvertis. |
Deramas darbo užmokestis |
Darbo užmokestis , leidžiantis patenkinti darbuotojo ir jo šeimos poreikius, atsižvelgiant į nacionalines ekonomines ir socialines sąlygas. |
Didelį poveikį klimatui darantys sektoriai |
Sektoriai, išvardyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1893/2006 (7) I priedo A–H ir L sekcijose (apibrėžti Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2022/1288 (8)). |
Didelio vandens stygiaus teritorija |
Regionai, kuriuose pagal Pasaulio išteklių instituto (angl. santrumpa WRI) parengtą Vandens rizikos atlasą „Aqueduct“ bendra imamo vandens procentinė dalis yra didelė (40–80 %) arba itin didelė (didesnė kaip 80 %). Taip pat žr. vandens trūkumas . |
Dykumėjimas |
Įvairių veiksnių, įskaitant klimato pokyčius ir žmogaus veiklą, nulemta žemės degradacija sausringose, pusiau sausringose ir sausose subtropinėse teritorijose. Dykumėjimas nereiškia natūralios esamų dykumų plėtros. |
Dirvožemio degradacija |
Dirvožemio gebėjimo teikti suinteresuotųjų subjektų vertinamas ekosistemines gėrybes ir paslaugas sumažėjimas. |
Dirvožemio sandarinimas |
Dirvožemio padengimas danga (pvz., keliu), dėl kurios jis tampa nepralaidus. Šis nepralaidumas gali daryti poveikį aplinkai, kaip aprašyta Komisijos reglamente (ES) 2018/2026 (9). |
Dirvožemio tarša |
Medžiagų, virpesių, šilumos arba triukšmo sklidimas į dirvožemį dėl žmogaus veiklos – nepriklausomai nuo to, ar tas sklidimas vyksta įmonės gamybos veiklos vietoje, ar už jos ribų, ar dėl įmonės produktų ir (arba) paslaugų naudojimo, – galintis pakenkti žmonių sveikatai arba aplinkai, daryti žalą materialiajam turtui arba pakenkti aplinkos teikiamoms vertybėms ir kitokiam teisėtam naudojimuisi ja arba tam trukdyti (10). Dirvožemio teršalai apima neorganinius teršalus, patvariuosius organinius teršalus (POT), pesticidus, azoto ir fosforo junginius ir kt. |
Dirvožemis |
Viršutinis Žemės plutos sluoksnis, esantis tarp pamatinės uolienos ir paviršiaus. Dirvožemį sudaro mineralinės dalelės, organinė medžiaga, vanduo, oras ir gyvi organizmai (11). |
Diskriminacija |
Diskriminacija gali būti tiesioginė arba netiesioginė. Tiesioginė diskriminacija stebima tada, kai vienam asmeniui sudaromos mažiau palankios sąlygos, palyginti su sąlygomis, kurios buvo ar būtų sudarytos kitiems panašioje situacijoje esantiems asmenims, o to priežastis yra konkreti prie draudžiamų pagrindų priskiriama jo turima savybė. Netiesioginė diskriminacija stebima tada, kai dėl akivaizdžiai neutralios taisyklės tokias pačias savybes turintis asmuo ar grupė atsiduria nepalankioje padėtyje. Turi būti parodyta, kad, palyginus su kita grupe, priėmus sprendimą grupė atsiduria nepalankioje padėtyje. |
Dvejopas reikšmingumas |
Dvejopą reikšmingumą sudaro du aspektai: poveikio reikšmingumas ir finansinis reikšmingumas . Tvarumo klausimas atitinka dvejopo reikšmingumo kriterijų, jei jis yra reikšmingas poveikio požiūriu arba finansiniu požiūriu, arba abiem šiais požiūriais. |
Ekologinis slenkstis |
Momentas, kai palyginti nedidelis išorės sąlygų pokytis lemia sparčius ekosistemos pokyčius. Kai ekologinis slenkstis peržengiamas, ekosistemos savaiminio atsparumo gali nebepakakti, kad ji grįžtų į savo ankstesnę būklę. |
Ekosistema (-os) |
Dinamiška augalų, gyvūnų ir mikroorganizmų bendrijų ir jų negyvosios aplinkos visuma, sąveikaujanti kaip funkcinis vienetas. Ekosistemų tipologija pateikiama Tarptautinės gamtos apsaugos sąjungos (IUCN) pasaulinėje ekosistemų tipologijoje 2.0. |
Ekosisteminės paslaugos |
Ekosistemų įnašas į naudą, kuri naudojama ekonominėje ir kitoje žmogaus veikloje, ir atitinkamai iš ekosistemų žmonių gaunama nauda. Tūkstantmečio ekosistemų vertinime ekosisteminės paslaugos suskirstytos į palaikymo, reguliacines, aprūpinimo ir kultūrines. Ekosisteminių paslaugų tipai suklasifikuoti Bendrajame tarptautiniame ekosisteminių paslaugų klasifikatoriuje (CICES). |
Ekosistemos aprėptis |
Ekosistemos turto dydis. Ekosistemos turtas yra tam tikro ekosistemų tipo, kuriam būdingas individualus biotinių ir abiotinių komponentų ir jų sąveikos derinys, erdvė kitų erdvių kontekste. |
Ekosistemos atkūrimas |
Visa tyčinė veikla, kuria inicijuojamas arba paspartinamas nualintos ekosistemos atsigavimas. |
ES geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) informaciniai dokumentai |
Dokumentas, parengtas remiantis pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/75/ES (12) dėl pramoninių išmetamų teršalų 13 straipsnį apsikeista informacija, kuris skirtas apibrėžtai veiklai ir kuriame visų pirma aprašomi taikomi gamybos būdai, esami išmetamų teršalų ir energijos suvartojimo kiekiai, gamybos būdai, svarstyti nustatant GPGB, taip pat GPGB išvados ir visi nauji gamybos būdai, skiriant ypatingą dėmesį Direktyvos 2010/75/ES III priede išvardytiems kriterijams. |
Esamas finansinis poveikis |
Einamuoju ataskaitiniu laikotarpiu stebimas ir pirminėse finansinėse ataskaitose pripažįstamas finansinis poveikis. |
Finansinis poveikis |
Įmonės finansinę būklę, finansinius veiklos rezultatus ir pinigų srautus veikiančių rizikų ir galimybių poveikis trumpuoju, vidutiniu ar ilguoju laikotarpiu. |
Finansinis reikšmingumas |
Tvarumo klausimas yra reikšmingas finansiniu požiūriu, jeigu dėl jo įmonei atsiranda rizikų arba galimybių, trumpuoju, vidutiniu ar ilguoju laikotarpiu veikiančių (arba, pagrįstai tikėtina, galėsiančių paveikti) įmonės finansinę būklę, finansinius veiklos rezultatus, pinigų srautus, galimybę gauti finansavimą arba kapitalo kainą. |
Fizinė rizika |
Viso pasaulio ekonominė veikla priklauso nuo Žemės sistemų veikimo, pavyzdžiui, stabilaus klimato, ir nuo ekosisteminių paslaugų, pavyzdžiui, biomasės (žaliavų) tiekimo. Su gamta susijusios fizinės rizikos yra tiesioginis organizacijos priklausomybės nuo gamtos padarinys. Fizinės rizikos kyla, kai gamtos sistemos atsiduria pavojuje – dėl klimato įvykių poveikio (pvz., dėl tokių ekstremalių meteorologinių reiškinių kaip sausra), geologinių įvykių (pvz., dėl tokių seisminių įvykių kaip žemės drebėjimas), ekosistemos pusiausvyrą, pvz., dirvožemio kokybę ar jūros ekologiją, paveikiančių įvykių ar pokyčių, dėl kurių padaromas poveikis ekosisteminėms paslaugoms, nuo kurių priklauso organizacijos. Jos gali būti ūmios, lėtinės arba abiejų rūšių kartu. Su gamta susijusios fizinės rizikos kyla dėl biotinių (gyvosios gamtos) ir abiotinių (negyvosios gamtos) sąlygų, palaikančių sveikas, funkcionuojančias ekosistemas, pokyčių. Fizinės rizikos paprastai yra susijusios su konkrečia vieta. Su gamta susijusios fizinės rizikos dažnai siejamos su fizinėmis rizikomis, susijusiomis su klimatu. |
Galimybės |
Teigiamą finansinį poveikį turinčios su tvarumu susijusios galimybės. |
Galutiniai naudotojai |
Asmenys, kurie galiausiai naudoja arba kuriems skirtas galiausiai naudoti konkretus produktas ar paslauga. |
Gamtos ištekliai |
Gamtoje randami gamtos ištekliai (žaliavos), kurie gali būti naudojami ekonominei gamybai arba suvartojami. |
Gamtos procesais pagrįsti sprendimai |
Veiksmai, kuriais siekiama apsaugoti, išsaugoti, atkurti, tvariai naudoti ir valdyti natūralias ar modifikuotas sausumos, gėlo vandens, pakrančių ir jūrų ekosistemas, kuriais veiksmingai ir adaptyviai sprendžiami socialiniai, ekonominiai ir aplinkosaugos uždaviniai, kartu užtikrinant žmonių gerovę, ekosistemines paslaugas, atsparumą ir naudą biologinei įvairovei. |
Gėlas vanduo |
Požeminis vanduo ir paviršinis vanduo, kurio vidutinis metinis druskingumas yra < 0,5 ‰ (t. y. Vandens pagrindų direktyvos II priede nurodyta riba). |
Geriausi prieinami gamybos būdai (GPGB) (13) |
Veiksmingiausia ir pažangiausia veiklos ir jos vykdymo metodų plėtojimo pakopa, kuri nurodo, ar tam tikras gamybos būdas praktiškai gali būti pagrindu nustatant išmetamųjų teršalų ribines vertes ir kitas leidimo sąlygas, siekiant išvengti taršos, o jei tai neįmanoma, – mažinti teršalų išmetimą ir jų poveikį visai aplinkai: i. gamybos būdai – ir naudojama technologija, ir įrenginio projektavimo, statybos, priežiūros, eksploatavimo ir uždarymo būdas; ii. prieinami gamybos būdai – gamybos būdai, išplėtoti taip, kad juos būtų galima taikyti atitinkamame pramonės sektoriuje esant ekonomiškai ir techniškai tinkamoms sąlygoms, atsižvelgiant į jų sąnaudas ir privalumus, nepaisant to, ar tie gamybos būdai taikomi ar kuriami konkrečioje valstybėje narėje, jei jie yra pagrįstai prieinami veiklos vykdytojui, ir iii. geriausi – veiksmingiausi siekiant aukšto bendro aplinkos apsaugos lygio. |
Gresiančios išnykti rūšys |
Nykstančios rūšys, įskaitant florą ir fauną, įtrauktos į Europos raudonąją knygą arba IUCN raudonąją knygą, nurodytą Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2021/2139 II priedo 7 skirsnyje. |
Į(si)gyta elektros energija, šiluma, garas ar vėsuma |
Elektros energija, šiluma, garas ar vėsuma, kurią įmonė gauna iš trečiosios šalies. Sąvoka „įgyta“ atspindi aplinkybes, kai įmonė negali pirkti elektros energijos tiesiogiai (pvz., ji nuomojasi pastatą), bet elektra yra tiekiama į įmonės objektą vartoti. |
Ilgaamžiškumas |
Suprojektuotas orientuojantis į patvarumą ir techninę priežiūrą, taip skatinant praktiškai naudoti ilgiau, nei numatyta pagal pramonės standartą, tokiu mastu ir būdu, kad pasibaigus funkciniam gyvavimo ciklui nekiltų sunkumų tvarkyti pagal žiediškumo principus. |
Imamas vanduo |
Visas vanduo, kuris per ataskaitinį laikotarpį iš visų šaltinių paimamas į įmonės ribas visoms jos reikmėms. |
Įmonės kultūra |
Įmonės kultūra yra tikslų išreiškimas per vertybes ir įsitikinimus. Ja vadovaudamasi įmonė vykdo veiklą, remdamasi bendromis prielaidomis ir grupės normomis, kaip antai vertybių ar misijų aprašais arba elgesio kodeksu. |
Incidentas |
Įmonės arba kompetentingų institucijų per oficialų procesą užregistruotas teisinis veiksmas ar skundas arba įmonės pagal nustatytas procedūras nustatytas reikalavimų nesilaikymo atvejis. Nustatytos reikalavimų nesilaikymo atvejų nustatymo procedūros gali apimti valdymo sistemų auditą, oficialias stebėsenos programas arba skundų teikimo mechanizmus. |
Invazinės arba svetimos rūšys |
Rūšys, kurių introdukcija ir (arba) plitimas dėl žmogaus veiksmų už jų natūralaus paplitimo arealo ribų kelia grėsmę biologinei įvairovei, apsirūpinimui maistu, žmonių sveikatai ir gerovei. „Svetima“ reiškia, kad rūšis introdukuota už jos natūralaus paplitimo arealo ribų („svetimos“ sinonimai – „egzotinė“, „nevietinė“). „Invazinė“ reiškia „linkusi plėstis į ekosistemas, į kurias ji buvo introdukuota, ir jas keisti“. Taigi rūšis gali būti svetima, bet neinvazinė, o vietinė regiono rūšis gali išplisti ir tapti invazinė net ir nebūdama svetima. |
Įrenginys |
Stacionarus techninis vienetas, kuriame vykdoma vienos ar kelių rūšių veikla, galinti turėti įtakos ŠESD išmetimui ir taršai. |
Įslaptinta informacija |
ES įslaptinta informacija, apibrėžta Tarybos sprendime 2013/488/ES (14) dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių, arba vienos iš valstybių narių įslaptinta ir pažymėta pagal to Tarybos sprendimo B priedėlį. |
Iškastinis kuras |
Neatsinaujinantieji angliniai energijos ištekliai, pavyzdžiui, kietasis kuras, gamtinės dujos ir nafta. |
Išleidimas |
Nuotekų išleidimas – vandens kiekis (m3) arba medžiagos kiekis (kg BDS per dieną arba pan.), išleistas arba nutekėjęs į vandens telkinį iš sutelktosios arba pasklidosios taršos šaltinio. Išleidžiamos nuotekos – išvalytos nuotekos, išleidžiamos iš nuotekų valymo įrenginio. |
Išleidžiamas vanduo |
Nuotekų ir kito vandens, išleidžiamo iš organizacijos ribų į paviršinius ar požeminius vandenis arba perduodamo trečiosioms šalims per ataskaitinį laikotarpį, bendras kiekis. |
Išmetamas 1 lygio ŠESD kiekis |
Tiesiogiai iš įmonei nuosavybės teise priklausančių ar jos kontroliuojamų šaltinių išmetamas ŠESD kiekis. |
Išmetamas 2 lygio ŠESD kiekis |
Netiesiogiai – gaminant į(si)gyjamą elektros energiją, garą, šilumą ar vėsumą, kuriuos suvartoja įmonė, – išmetamas ŠESD kiekis. |
Išmetamas 3 lygio ŠESD kiekis |
Visas netiesiogiai ataskaitą teikiančios įmonės vertės grandinėje, įskaitant pradinę ir galutinę grandis, išmetamas ŠESD kiekis (neįtrauktas į išmetamą 2 lygio ŠESD kiekį). Išmetamas 3 lygio ŠESD kiekis gali būti suskirstytas į 3 lygio kategorijas. |
Išmetamo ŠESD kiekio mažinimas |
Įmonės 1, 2, 3 lygio arba viso išmesto ŠESD kiekio sumažėjimas ataskaitinio laikotarpio pabaigoje, palyginti su baziniais metais išmestu kiekiu. Išmetamas ŠESD kiekis gali sumažėti, be kita ko, dėl efektyvaus energijos vartojimo, elektrifikacijos, tiekėjų dekarbonizacijos, elektros energijos derinio dekarbonizacijos, tvarių gaminių kūrimo ar pasikeitusios ataskaitos apimties ar veiklos (pvz., veiklos ranga, sumažinti pajėgumai) – su sąlyga, kad šis sumažinimas įgyvendinamas pačios įmonės operacijose ir vertės grandinės pradinėje bei galutinėje grandyse. Absorbuotas ir išvengtas išmesti ŠESD kiekis išmetamo ŠESD kiekio sumažinimu nelaikomi. |
Išmetamųjų teršalų kiekis taikant geriausius prieinamus gamybos būdus |
Išmetamųjų teršalų kiekių, susidarančių įprastomis eksploatacijos sąlygomis taikant GPGB išvadose aprašytus geriausius prieinamus gamybos būdus arba geriausių prieinamų gamybos būdų derinius, išreikštų vidurkiais per tam tikrą laikotarpį, intervalas nurodytomis norminėmis sąlygomis, t. y. išmetamųjų teršalų kiekis, siejamas su GPGB. |
Ištaisymas |
Kova su neigiamu poveikiu arba jo ištaisymas Pavyzdžiai: atsiprašymas, finansinė ar nefinansinė kompensacija, žalos prevencija taikant draudimus ar nepasikartojimo garantijas, baudžiamosios sankcijos (baudžiamosios arba administracinės, kaip antai baudos), restitucija, atkūrimas, reabilitacija. |
Išteklių išvediniai |
Įmonės objektus paliekantys ištekliai. |
Išteklių įvediniai |
Į įmonės objektus patenkantys ištekliai. |
Išteklių naudojimo optimizavimas |
Medžiagų ir produktų projektavimas, gamyba ir platinimas, kuriais siekiama, kad jie būtų ilgiau naudojami aukščiausios vertės. Išteklių naudojimo optimizavimo būdai yra, pavyzdžiui, ekologinis projektavimas ir į ilgaamžiškumą orientuotas projektavimas, taisymas, pakartotinis naudojimas, paskirties keitimas, išardymas ir perdarymas. |
Išteklių regeneravimas |
Gamtinių sistemų gebėjimo atsinaujinti skatinimas siekiant vėl suaktyvinti dėl žmogaus veiksmų ar pereikvojimo pažeistus ekologinius procesus. |
Išvados dėl geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) |
Dokumentas, į kurį įtrauktos GPGB informacinio dokumento dalys, kuriose išdėstomos išvados dėl geriausių prieinamų gamybos būdų, jie aprašomi, pateikiama informacija dėl jų pritaikymo galimybių, nurodomi išmetamųjų teršalų kiekiai taikant geriausius prieinamus gamybos būdus, aplinkosauginio veiksmingumo lygiai taikant geriausius prieinamus gamybos būdus, būtiniausias aplinkosaugos vadybos sistemos turinys, įskaitant su geriausiais prieinamais gamybos būdais siejamus lyginamuosius indeksus, susijusi stebėsena, susiję suvartojimo lygiai ir, kai tinkama, atitinkamos vietos atkūrimo priemonės (15). |
Jūrų ištekliai |
Jūrose ir vandenynuose aptinkami biologiniai ir nebiologiniai ištekliai, pavyzdžiui, giliavandeniai mineraliniai ištekliai, žvyrai, jūros gėrybės ir kt. |
Kyšininkavimas |
Nesąžiningas kitų asmenų įtikinimas veikti jūsų naudai, dovanojant jiems pinigų ar suteikiant kitokią paskatą. |
Klimato kaitos švelninimas |
Procesas, kuriuo mažinamas išmetamas ŠESD kiekis ir vidutinės pasaulinės temperatūros padidėjimas apribojamas iki 1,5 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, kaip nustatyta Paryžiaus susitarime. |
Kolektyvinės derybos |
Visos derybos tarp darbdavio, darbdavių grupės arba vienos ar kelių darbdavių organizacijų ir vienos ar kelių profesinių sąjungų arba, jei jų nėra, darbuotojų atstovų, kuriuos darbuotojai tinkamai išrinko ir įgaliojo pagal nacionalinius įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriomis siekiama: i. nustatyti darbo sąlygas ir įdarbinimo sąlygas ir (arba) ii. sureguliuoti darbdavių ir darbuotojų santykius, ir (arba) sureguliuoti darbdavių ar jų organizacijų ir darbuotojų organizacijos ar darbuotojų organizacijų santykius. |
Korupcija |
Piktnaudžiavimas suteiktais įgaliojimais siekiant asmeninės naudos, kurį gali kurstyti asmenys arba organizacijos. Korupcija apima tokią praktiką kaip kyšis už viešąją paslaugą, sukčiavimas, turto prievartavimas, slapti susitarimai ir pinigų plovimas. Ji taip pat apima bet kokios dovanos, paskolos, mokesčio, atlygio ar kitokios naudos siūlymą bet kuriam asmeniui arba gavimą iš jo, kaip paskatos daryti nesąžiningus, neteisėtus veiksmus arba piktnaudžiauti pasitikėjimu įmonei vykdant veiklą. Tai gali būti išmokos pinigais arba natūra, kaip antai nemokamos prekės, dovanos ir atostogos, arba specialios asmeninės paslaugos, teikiamos nesąžiningo pranašumo tikslu arba dėl kurių gali atsirasti moralinis spaudimas tokį pranašumą gauti. |
Labai didelį susirūpinimą kelianti medžiaga (SVHC) |
Medžiaga, atitinkanti Reglamento (EB) 1907/2006 (REACH) 57 straipsnyje nustatytus kriterijus ir nustatyta pagal to reglamento 59 straipsnio 1 dalį. |
Laisvas, išankstinis ir informacija grindžiamas sutikimas |
Čiabuvių teisės savarankiškai nusistatyti politinius, socialinius, ekonominius ir kultūrinius prioritetus apraiška. Jį sudaro trijų tarpusavyje susijusių čiabuvių teisių visuma: teisės, kad su jais būtų konsultuojamasi; teisės dalyvauti ir teisės į savo žemes, teritorijas ir išteklius. Laisvas, išankstinis ir informacija grindžiamas sutikimas susijęs su čiabuviais ir pripažįstamas pagal tarptautinę žmogaus teisių teisę, visų pirma Jungtinių Tautų deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių (UNDRIP). |
Lygios galimybės |
Lygios ir nediskriminacinės galimybės asmenims naudotis švietimo, mokymo, įsidarbinimo ir karjeros raidos galimybėmis ir naudotis galia neatsiduriant nepalankioje padėtyje remiantis tokiais kriterijais kaip lytis, rasinė ar etninė kilmė, pilietybė, religija ar tikėjimas, negalia, amžius arba seksualinė orientacija. |
Lobistinė veikla |
Veikla, vykdoma siekiant daryti įtaką vyriausybių, valdžios institucijų, reguliavimo institucijų, Europos Sąjungos institucijų, įstaigų, tarnybų ir agentūrų arba standartus nustatančių subjektų politikos ar teisės aktų rengimui ar įgyvendinimui arba sprendimų priėmimo procesams. Tokia veikla yra, be kita ko (sąrašas nebaigtinis): i. posėdžių, konferencijų, renginių organizavimas arba dalyvavimas juose; ii. prisidėjimas prie viešų konsultacijų, klausymų ar kitų panašių iniciatyvų ir (arba) dalyvavimas juose; iii. komunikacijos kampanijų, platformų, tinklų, vietos lygmens iniciatyvų organizavimas; iv. politikos ir pozicijų dokumentų, nuomonės apklausų, tyrimų, atvirų laiškų, tiriamojo darbo rengimas ir (arba) užsakymas vykdant veiklą, kuriai taikomos į skaidrumo registro taisyklės. |
Medžiaga |
Bet koks cheminis elementas ir jo junginiai, išskyrus šias medžiagas: i. radioaktyviąsias medžiagas , apibrėžtas Tarybos direktyvos 96/29/Euratomas (16), nustatančios pagrindinius darbuotojų ir gyventojų sveikatos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės saugos standartus, 1 straipsnyje; ii. genetiškai modifikuotus mikroorganizmus, apibrėžtus Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/41/EB (17) dėl riboto genetiškai modifikuotų mikroorganizmų naudojimo 2 straipsnio b punkte; iii. genetiškai modifikuotus organizmus, apibrėžtus Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/18/EB (18) dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką 2 straipsnio 2 punkte (19). |
Mėlynoji ekonomika |
Mėlynąją ekonomiką sudaro visos su vandenynais, jūromis ir pakrantėmis susijusios pramonės šakos ir sektoriai, nesvarbu, ar jie veiklą vykdo jūros aplinkoje (pvz., laivyba, žvejyba, energijos gamyba), ar sausumoje (pvz., uostai, laivų statyklos, sausumos akvakultūra ir dumblių gamyba, pakrančių turizmas). |
Metinis bendras atlygis |
Metinis bendras atlygis savai darbo jėgai apima algą, premijas, suteikiamas akcijas, suteikiamus pasirinkimo sandorius, ne nuosavybės paskatų plano kompensaciją, pensijos vertės pokyčius ir reikalavimų neatitinkančios atidėtos kompensacijos pajamas, suteiktas per metus. |
Mikroplastikas |
Maži, paprastai mažesni nei 5 mm, plastiko gabalėliai. Vis didesnis mikroplastikų kiekis aptinkamas aplinkoje, įskaitant jūras, taip pat maiste ir geriamajame vandenyje. Patekę į aplinką mikroplastikai biologiškai nesiskaido ir turi tendenciją kauptis, nebent jie yra specialiai sukurti taip, kad biologiškai skaidytųsi atviroje aplinkoje. Biologinis skaidumas yra sudėtingas reiškinys, ypač jūros aplinkoje. Didėja susirūpinimas dėl įvairiuose aplinkos komponentuose (kaip antai vandenyje) aptinkamų mikroplastikų, jų poveikio aplinkai ir potencialiai žmonių sveikatai. |
Minimalus atskleidimo reikalavimas |
Minimaliu atskleidimo reikalavimu nustatomas būtinas informacijos turinys, kurį įmonė įtraukia teikdama informaciją apie politiką, veiksmus, rodiklius ar uždavinius arba pagal ETAS nustatytą atskleidimo reikalavimą arba teikdama informaciją subjekto pagrindu. |
Miškų naikinimas |
Laikinas arba nuolatinis žmogaus sukeltas miško žemės pavertimas mišku neapaugusia žeme (20). |
Mokymas |
Įmonės įgyvendinamos iniciatyvos, kuriomis siekiama išlaikyti ir (arba) pagerinti įmonės savų darbuotojų įgūdžius ir žinias. Gali būti taikomos įvairios metodikos, kaip antai mokymas vietoje ir internetinis mokymas. |
Neatsinaujinančiųjų išteklių energija |
Energija, kurios negalima laikyti gauta iš atsinaujinančiųjų išteklių. |
Neįgalieji |
Asmenys, turintys ilgalaikių fizinių, psichikos, intelekto ar jutimo sutrikimų, kurie drauge su kitomis įvairiomis kliūtimis gali trukdyti šiems asmenims visapusiškai ir veiksmingai dalyvauti visuomenėje lygiomis sąlygomis su kitais asmenimis. |
Nepriklausomi valdybos nariai |
Nepriklausomai sprendimus priimantys, išorės neveikiami ir interesų konfliktų neturintys valdybos nariai. Nepriklausomumas paprastai reiškia, kad sprendimai priimami objektyviai ir nevaržomai. Naudojant kaip matą, pagal kurį vertinama nepriklausomumo apraiška arba administracinių, valdymo ir priežiūros organų ar jų komitetų nevykdomųjų narių nepriklausomumas, laikoma, kad nėra susijusių interesų, pozicijos, ryšių ar santykių, kurie, vertinant protingos ir informuotos trečiosios šalies požiūriu, galėtų daryti netinkamą įtaką ar lemti šališkumą priimant sprendimus. |
Nesamdomieji darbuotojai |
Nesamdomieji darbuotojai, priskiriami prie įmonės savos darbo jėgos, apima tiek atskirus rangovus, teikiančius įmonei darbo jėgą („savarankiškai dirbantys asmenys“), tiek asmenis, kuriuos teikia įmonės, daugiausia užsiimančios įdarbinimo veikla (NACE kodas N78). |
Neskelbtina informacija |
Neskelbtina informacija, apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/697 (21), kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas. |
Netiesiogiai išmetamos ŠESD |
Dėl įmonės veiklos išmetamos ŠESD, kurių išmetimas vyksta kitai įmonei priklausančiuose arba jos kontroliuojamuose šaltiniuose. Netiesiogiai išmetamos ŠESD apima ir 2 lygio išmetamas ŠESD, ir 3 lygio išmetamas ŠESD. |
Nulinio grynojo kiekio uždavinys |
Su visuomenės klimato tikslais suderinto nulinio grynojo kiekio uždavinio nustatymas įmonės lygmeniu reiškia, kad visoje vertės grandinėje išmetamas ŠESD kiekis turi būti sumažintas tiek, kad būtų suderinamas su sumažinimu, kurio reikia pasauliniam nulinio grynojo kiekio uždaviniui pagal 1,5 °C scenarijų pasiekti, i. ir ii. viso likutinio išmetamo ŠESD kiekio (po to, kai ŠESD išmetimas sumažinamas maždaug 90–95 proc., atsižvelgiant į tai, kad tarp sektorių gali būti pagrįstų variacijų pagal jų pripažintas dekarbonizacijos trajektorijas) poveikis turi būti neutralizuotas nuolat absorbuojant lygiavertį CO2 kiekį. |
Numatomas finansinis poveikis |
Finansinis poveikis, kuris neatitinka pripažinimo kriterijų, kad būtų įtrauktas į ataskaitinio laikotarpio finansinės ataskaitos straipsnių eilutes, ir kurio neaprėpia esamas finansinis poveikis. |
Nuosėdos vandenyje ir dirvožemyje |
Aplinkoje – vandenyje arba dirvožemyje – dėl įprastos veiklos arba incidentų, arba dėl šalinimo iš įmonių susikaupęs medžiagos kiekis, neatsižvelgiant į tai, ar toks kaupimasis vyksta įmonės gamybos vietoje, ar už jos ribų. |
Nuotekos |
Vanduo, kuris dėl jo kokybės, kiekio ar atsiradimo laiko neturi tiesioginės vertės tikslui, kuriam jis buvo naudojamas arba kuriam jis buvo pagamintas. Vieno naudotojo nuotekos gali būti kito naudotojo žaliava. Aušinimo vanduo nuotekomis nelaikomas. |
Ozono sluoksnį ardančios medžiagos |
Medžiagos , išvardytos Monrealio protokole dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų . |
Pagrindinė biologinės įvairovės teritorija |
Teritorijos, kurios labai prisideda prie pasaulinio biologinės įvairovės išlikimo sausumos, gėlo vandens ir jūrų ekosistemose. Teritorijos priskiriamos pasaulinėms pagrindinėms biologinės įvairovės teritorijoms, jei jos atitinka vieną ar daugiau iš 11 kriterijų, sugrupuotų į penkias kategorijas: biologinė įvairovė, kuriai kyla grėsmė; geografiškai apribota biologinė įvairovė; ekologinis vientisumas; biologiniai procesai ir nepakeičiamumas. Pasaulio pagrindinių biologinės įvairovės teritorijų duomenų bazę Pagrindinių biologinės įvairovės teritorijų partnerystės (angl. „KBA Partnership“) vardu tvarko organizacija „BirdLife International“. |
Pakartotinis naudojimas |
Operacija, kurios metu produktai ar sudėtinės dalys, kurie nėra atliekos, vėl naudojami tam pačiam tikslui, kuriam buvo sukurti. Tam gali būti atliekamas valymas arba nedidelis koregavimas, kad objektas būtų paruoštas tolesniam naudojimui be didelių pakeitimų. |
Pakuotė |
Iš bet kurios rūšies medžiagų padaryti gaminiai, skirti prekėms – nuo žaliavų iki perdirbtų produktų – izoliuoti, apsaugoti, tvarkyti, pristatyti, saugoti, transportuoti ir pateikti iš gamintojo naudotojui ar vartotojui (22). |
Patikimi įgaliotiniai |
Asmenys, turintys pakankamai gilios bendravimo su paveikiamais suinteresuotaisiais subjektais iš tam tikro regiono ar aplinkos (pavyzdžiui, darbuotojomis moterimis ūkiuose, čiabuviais ar darbuotojais migrantais) patirties ir galintys jiems padėti veiksmingai perteikti jų tikėtinus susirūpinimą keliančius klausimus. Praktiškai tai gali būti plėtros ir žmogaus teisių NVO, tarptautinės profesinės sąjungos ir vietos pilietinė visuomenė, įskaitant religines organizacijas. |
Patvirtintas incidentas (vaikų ar priverčiamasis darbas arba prekyba žmonėmis) |
Su vaikų ar priverčiamuoju darbu arba prekyba žmonėmis susijęs incidentas, kuris buvo pripažintas pagrįstu. Patvirtinti incidentai neapima su vaikų ar priverčiamuoju darbu arba prekyba žmonėmis susijusių incidentų, kurie ataskaitiniu laikotarpiu dar yra tiriami. |
Patvirtintas korupcijos ar kyšininkavimo incidentas |
Korupcijos ar kyšininkavimo incidentas, kuris buvo pripažintas pagrįstu. Patvirtinti korupcijos ar kyšininkavimo incidentai neapima korupcijos ar kyšininkavimo incidentų, kurie ataskaitinio laikotarpio pabaigoje dar yra tiriami. Nustatyti, kad galimi nesilaikymo atvejai yra pagrįsti, gali įmonės atitikties užtikrinimo pareigūnas arba panašią funkciją atliekantis asmuo ar institucija. Kad pagrįstumą nustatytų teismas, nereikalaujama. |
Paveikiamos bendruomenės |
Asmenys arba grupė (-ės), gyvenantys ar dirbantys toje pačioje vietovėje, kuri buvo paveikta arba gali būti veikiama dėl ataskaitas teikiančios įmonės operacijų arba per jos vertės grandinės pradinę ir galutinę grandis. Paveikiamos bendruomenės gali gyventi įmonės operacijų paveikiamose gretimose vietovėse (vietos bendruomenės) arba nutolusiose vietovėse. Paveikiamos bendruomenės apima faktiškai arba potencialiai paveikiamus čiabuvius. |
Paviršinis vanduo |
Vidaus vandenys, išskyrus požeminį vandenį; tarpiniai ir pakrančių vandenys, išskyrus tuos atvejus, kai kalbama apie cheminę sudėtį, nes tuomet į paviršinio vandens sąvoką įeina ir teritoriniai vandenys (23). |
Pavojingosios atliekos |
Atliekos, turinčios vieną ar daugiau pavojingų savybių, išvardytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (24) dėl atliekų III priede. |
Pažeidžiamos biologinės įvairovės teritorija |
Saugomų teritorijų tinklas „Natura 2000“, UNESCO pasaulio paveldo objektai ir pagrindinės biologinės įvairovės teritorijos, taip pat kitos saugomos teritorijos, nurodytos Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2021/2139 (25) II priedo D priedėlyje. |
Perdirbimas |
Bet kokia naudojimo operacija, kuria atliekų medžiagos perdirbamos į produktus ar medžiagas, panaudojamas pirminiais ar kitais tikslais. Apima organinių medžiagų perdirbimą, tačiau neapima naudojimo energijai gauti ir perdirbimo į medžiagas, kurios turi būti naudojamos kaip kuras ar užpildymo operacijoms. |
Pertvarkos planas |
Pertvarkos planas yra specialios rūšies veiksmų planas, įmonės priimtas dėl strateginio sprendimo ir skirtas: i. viešosios politikos tikslui ir (arba) ii. konkretaus subjekto veiksmų planui, kuriame išdėstomi uždaviniai ir veiksmai, susiję su pagrindiniu strateginiu sprendimu, svarbiu verslo modelio pakeitimu ir (arba) itin svarbiais veiksmais ir skirtais ištekliais. |
Pertvarkos planas klimato kaitai švelninti |
Bendros įmonės strategijos dalis, kurioje nustatyti jos perėjimo prie mažesnio anglies dioksido kiekio ekonomikos uždaviniai, veiksmai ir ištekliai, įskaitant tokius veiksmus kaip jos išmetamo ŠESD kiekio mažinimas siekiant apriboti visuotinį atšilimą iki 1,5 °C ir neutralizuoti poveikį klimatui. |
Pertvarkos rizikos |
Rizikos, kylančios dėl organizacijos ar investuotojo strategijos ir valdymo nesuderinamumo su kintančia reguliavimo, politine ar visuomenės aplinka, kurioje jie veikia. Pertvarkos rizikas gali sukelti arba pakeisti pokyčiai, kuriais siekiama sustabdyti ir atitaisyti klimatui ar gamtai daromą žalą, kaip antai, vyriausybės priemonės, technologiniai proveržiai, rinkos pokyčiai, bylinėjimasis ir kintantys vartotojų prioritetai. |
Planetos išgalės |
Pagal šią koncepciją galima įvertinti saugią žmonijos gyvavimo erdvę, nesikertančią su Žemės sistemų veikimu. Kiekybiškai įvertinamas kiekvieno pagrindinio Žemės sistemos proceso slenkstis, kuris turėtų likti neperžengtas norint išvengti nepriimtinų pasaulinių aplinkos pokyčių. |
Politika |
Bendrųjų tikslų ir valdymo principų rinkinys ar sistema, kuriuos įmonė naudoja sprendimams priimti. Politika įgyvendinama įmonės strategija arba vadovybės sprendimai, susiję su reikšmingu tvarumo klausimu. Už kiekvieną politikos kryptį yra atsakingas nustatytas asmuo (asmenys), joje nustatyta jos taikymo sritis ir vienas ar daugiau tikslų (kai taikoma, susijusių su išmatuojamais uždaviniais). Politika tvirtinama ir peržiūrima pagal taikomas įmonės valdymo taisykles. Politika įgyvendinama vykdant veiksmus ar veiksmų planus. |
Poveikio reikšmingumas |
Tvarumo klausimas yra reikšmingas poveikio požiūriu, kai jis yra susijęs su įmonės reikšmingu faktiniu ar galimu, teigiamu ar neigiamu poveikiu žmonėms ar aplinkai trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais. Vertinant poveikio požiūriu, reikšmingas tvarumo klausimas apima poveikį, susijusį su pačios įmonės operacijomis ir vertės grandinės pradine ir galutine grandimis, be kita ko, per jos produktus ir paslaugas, taip pat per jos verslo santykius. |
Poveikio veiksniai |
Visi veiksniai, lemiantys gamtos, antropogeninio turto, gamtos teikiamos naudos žmonėms ir geros gyvenimo kokybės pokyčius. Tiesioginiai pokyčių veiksniai gali būti gamtiniai ir antropogeniniai. Jie daro gamtai tiesioginį fizinį (mechaninį, cheminį, akustinį, šviesos ir t. t.) ir elgseną keičiantį poveikį. Jie apima, inter alia, klimato kaitą, taršą, įvairų žemės naudojimo keitimą, invazines svetimas rūšis ir zoonozes, jos išteklių naudojimą. Netiesioginio poveikio veiksniai veikia nekoncentruotai keisdami ir veikdami tiesioginius veiksnius (darydami poveikį jų lygiui, krypčiai ar dažnumui), taip pat kitus netiesioginius veiksnius. Netiesioginių ir tiesioginių veiksnių sąveika sukuria skirtingas ryšių, savybių ir poveikio grandines, kurios gali skirtis pagal tipą, intensyvumą, trukmę ir atstumą. Šie ryšiai gali lemti įvairių rūšių šalutinį poveikį. Pasauliniai netiesioginiai veiksniai apima ekonominius, demografinius, valdymo, technologinius ir kultūrinius veiksnius. Ypatingas dėmesys skiriamas, be kita ko, tokiems netiesioginiams veiksniams kaip institucijų (oficialių ir neoficialių) vaidmuo ir gamybos, tiekimo bei vartojimo modelių poveikis gamtai, gamtos nauda žmonėms ir gerai gyvenimo kokybei. |
Poveikis |
Poveikis, kurį įmonė daro arba galėtų padaryti aplinkai ir žmonėms, įskaitant poveikį jų žmogaus teisėms, susijęs su jos pačios operacijomis ir vertės grandinės pradine ir galutine grandimis, įskaitant poveikį per jos produktus ir paslaugas, taip pat per jos verslo santykius. Poveikis gali būti faktinis arba galimas, neigiamas arba teigiamas, numatytas arba nenumatytas, atitaisomas arba neatitaisomas. Jis gali pasireikšti trumpuoju, vidutiniu ar ilguoju laikotarpiu. Poveikis rodo neigiamą arba teigiamą įmonės indėlį į darnų vystymąsi. |
Požeminis vanduo |
Visoks vanduo, kuris yra žemiau žemės paviršiaus drėgnoje zonoje ir tiesiogiai liečiasi su žemės paviršiumi ar podirviu (26). |
Priekabiavimas |
Situacija, kai pasireiškia nepageidaujamas elgesys, susijęs su vienu iš draudžiamų diskriminacijos pagrindų (pavyzdžiui, lytimi pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB (27) arba religija ar tikėjimu, negalia, amžiumi arba seksualine orientacija pagal Tarybos direktyvą 2000/78/EB (28)), kurio tikslas yra pakenkti asmens orumui ir sukurti bauginančią, priešišką, menkinančią, žeminančią ar užgaulią aplinką arba kuris turi tokį poveikį. |
Priklausomybė |
Padėtis, kai vykdydama savo verslo procesus įmonė yra priklausoma nuo gamtos, žmogiškųjų ir (arba) socialinių išteklių. |
Pripažinti anglies dioksido kreditams taikomi kokybės standartai |
Anglies dioksido kreditams taikomi kokybės standartai, kuriuos gali patikrinti nepriklausomos trečiosios šalys, kurių reikalavimai ir projektų ataskaitos skelbiami viešai ir kuriais užtikrinamas bent papildomumas ir pastovumas, išvengiama dvigubos apskaitos ir nustatomos projekto išmetamo ŠESD ir absorbuojamo kiekio apskaičiavimo, stebėsenos ir tikrinimo taisyklės. |
Prisitaikymas prie klimato kaitos |
Prisitaikymo prie faktinės ir tikėtinos klimato kaitos ir jos poveikio procesas. |
Priverčiamasis darbas |
Bet koks darbas ar tarnyba, kurių iš bet kokio asmens išreikalaujama prievarta grasinant bausme ir kurių asmuo nesutiko atlikti sava valia. Terminas taikomas visoms situacijoms, kuriose asmenys bet kokiomis priemonėmis priverčiami atlikti darbą, ir apima tiek tradicinę vergovę primenančią praktiką, tiek šiuolaikines prievartos formas, susijusias su išnaudojimu darbe, kurios gali apimti prekybą žmonėmis ir šiuolaikinę vergovę. |
Produkto, komponento ar medžiagos patvarumas |
Pagal paskirtį naudojamo produkto, komponento ar medžiagos savybė išlikti funkcionaliam ir tinkamam. |
Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra |
Patenkinama asmens profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra. Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra platesne prasme yra ne tik pusiausvyra tarp profesinio ir asmeninio gyvenimo, atsižvelgiant į šeimos ar priežiūros pareigas, bet ir tarp darbui ir privačiam gyvenimui, neįskaitant šeimos pareigų, skiriamo laiko. |
Registruotinas su darbu susiję sužalojimas ar sveikatos sutrikimas |
Su darbu susijęs sužalojimas arba sveikatos sutrikimas, dėl kurio kyla bet kuris iš šių padarinių: i. mirtis, ne darbo dienos, ribotas gebėjimas dirbti ar perkėlimas į kitą darbą, medicininis gydymas, apimantis ne tik pirmąją pagalbą, ar sąmonės praradimas arba ii. gydytojo ar kito licencijuoto sveikatos priežiūros specialisto nustatytas sunkus sužalojimas ar sveikatos sutrikimas, net jei jis nelemia mirties, ne darbo dienų, ribotos galimybės dirbti ar perkėlimo į kitą darbą, medicininio gydymo, apimančio ne tik pirmąją pagalbą, arba sąmonės praradimo. |
Reikšmingos galimybės |
Teigiamą finansinį poveikį turinčios su tvarumu susijusios galimybės, trumpuoju, vidutiniu ar ilguoju laikotarpiu reikšmingai veikiančios (arba, pagrįstai tikėtina, galėsiančios paveikti) įmonės pinigų srautus, galimybę gauti finansavimą arba kapitalo sąnaudas. |
Reikšmingos rizikos |
Neigiamą finansinį poveikį turinčios su tvarumu susijusios rizikos, trumpuoju, vidutiniu ar ilguoju laikotarpiu reikšmingai veikiančios (arba, pagrįstai tikėtina, galėsiančios paveikti) įmonės pinigų srautus, galimybę gauti finansavimą arba kapitalo sąnaudas. |
Reikšmingumas |
Tvarumo klausimas yra reikšmingas, jeigu jis atitinka poveikio reikšmingumo ar finansinio reikšmingumo apibrėžtį arba abi apibrėžtis. |
Rizikos |
Neigiamą finansinį poveikį turinčios su tvarumu susijusios rizikos, kylančios dėl aplinkosaugos, socialinių ar valdymo klausimų ir trumpuoju, vidutiniu ar ilguoju laikotarpiu galinčios paveikti įmonės finansinę būklę, finansinius veiklos rezultatus, pinigų srautus, galimybę gauti finansavimą arba kapitalo kainą. |
Rodikliai |
Kokybiniai ir kiekybiniai rodikliai, kuriuos įmonė naudoja su tvarumu susijusios politikos įgyvendinimo veiksmingumui matuoti ir informacijai apie jį teikti, lyginant su jos uždaviniais laikui bėgant. Rodikliai taip pat padeda išmatuoti įmonės rezultatus, susijusius su paveikiamais asmenimis, aplinka ir įmone. |
Samdomasis darbuotojas |
Darbo santykiais pagal nacionalinę teisę ar praktiką su įmone susijęs asmuo. |
Saugoma teritorija |
Aiškiai apibrėžta geografinė erdvė, pripažinta, paskirta ir valdoma teisinėmis ar kitomis veiksmingomis priemonėmis taip, kad būtų užtikrintas ilgalaikis gamtos ir susijusių ekosisteminių paslaugų bei kultūros vertybių išsaugojimas. |
Sava darbo jėga / savi darbuotojai |
Samdomieji darbuotojai, su įmone susiję darbo santykiais („samdomieji darbuotojai“), ir nesamdomieji darbuotojai, kurie yra atskiri rangovai, įmonei teikiantys darbo jėgą („savarankiškai dirbantys asmenys“), arba asmenys, kuriuos teikia įmonės, daugiausia užsiimančios įdarbinimo veikla (NACE kodas N78). |
Sąvartynas |
Atliekų šalinimo vieta, kur atliekos dedamos ant žemės ar užkasamos į žemę (29). |
Savitoji apkrova |
Su pagaminto produkto masės vienetu išleistų teršalų masė. Savitoji apkrova leidžia palyginti įrenginių aplinkosauginį veiksmingumą neatsižvelgiant į skirtingas jų gamybos apimtis ir nepriklausomai nuo maišymo ar skiedimo (30). |
Scenarijų analizė |
Būsimų įvykių galimų rezultatų intervalo nustatymas ir vertinimas neapibrėžties sąlygomis. |
Scenarijus |
Tikėtinas galimų ateities pokyčių aprašas, grindžiamas darniu ir viduje nuosekliai naudojamu pagrindinių varomųjų jėgų (pvz., technologijų pokyčių, kainų) ir santykių prielaidų rinkiniu. Pažymėtina tai, kad scenarijai nėra nei predikcijos, nei prognozės, tačiau yra naudojami tam, kad būtų galima susidaryti pokyčių ir veiksmų pasekmių vaizdą. |
Sisteminės rizikos |
Rizikos, kylančios ne dėl atskirų dalių, o dėl visos sistemos žlugimo. Joms būdinga tai, kad netiesiogiai pasiekiami keli nedidelės svarbos kritiniai taškai ir įvyksta didelis lūžis, dėl kurio paeiliui kyla fizinės ir pertvarkos rizikos (plintantis neigiamas poveikis), nes vienas sutrikimas sukelia virtinę kitų, ir po tokio sukrėtimo sistema negali grįžti į pusiausvyrą. Pavyzdys – esminį vaidmenį ekosistemos bendruomenių struktūroje atliekančios pagrindinės rūšies, pavyzdžiui, jūrinės ūdros, išnykimas. Kai XX a. pradžioje jūrinės ūdros buvo medžiotos beveik iki išnykimo, pakrančių ekosistemos patyrė lūžį ir labai sumažėjo biomasė. |
Skundų teikimo mechanizmas |
Bet kokie standartizuoti valstybiniai ar nevalstybiniai, teisminiai ar neteisminiai procesai, kuriais naudodamiesi suinteresuotieji subjektai gali teikti skundus ir siekti poveikio ištaisymo. Valstybinių teisminių ir neteisminių skundų teikimo mechanizmų pavyzdžiai yra teismai, darbo tribunolai, nacionalinės žmogaus teisių institucijos, nacionaliniai kontaktiniai punktai pagal EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms, ombudsmeno tarnybos, vartotojų apsaugos agentūros, reguliavimo priežiūros institucijos ir vyriausybės valdomos skundų tarnybos. Nevalstybiniai skundų teikimo mechanizmai apima mechanizmus, kuriuos įmonė administruoja atskirai arba kartu su suinteresuotaisiais subjektais, kaip antai veiklos lygmens skundų teikimo mechanizmus ir kolektyvines derybas, įskaitant kolektyvinių derybų metu nustatytus mechanizmus. Jie taip pat apima mechanizmus, kuriuos administruoja pramonės asociacijos, tarptautinės organizacijos, pilietinės visuomenės organizacijos arba įvairių suinteresuotųjų subjektų grupės. Veiklos lygmens skundų teikimo mechanizmus administruoja organizacija viena arba bendradarbiaudama su kitomis šalimis, ir jie yra tiesiogiai prieinami organizacijos suinteresuotiesiems subjektams . Jie leidžia anksti ir tiesiogiai nustatyti skundus ir į juos reaguoti, taip užkertant kelią žalos ir nusiskundimų eskalavimui. Jie taip pat suteikia svarbios grįžtamosios informacijos apie organizacijos išsamaus patikrinimo veiksmingumą iš tų, kuriems daromas tiesioginis poveikis. Pagal 31 JT pagrindinį principą veiksmingi skundų teikimo mechanizmai yra teisėti, prieinami, nuspėjami, teisingi, skaidrūs, suderinami su teisėmis ir yra nuolatinio mokymosi šaltinis. Be šių kriterijų, veiksmingi veiklos lygmens skundų teikimo mechanizmai taip pat grindžiami įtraukimu ir dialogu. Organizacijai gali būti sunkiau įvertinti skundų teikimo mechanizmų , kuriuose ji dalyvauja, veiksmingumą, palyginti su tais, kuriuos ji nustatė pati. |
Socialinė apsauga |
Priemonių, kuriomis siekiama sumažinti skurdą ir pažeidžiamumą ir užkirsti jiems kelią per visą gyvavimo ciklą, rinkinys. |
Socialinis dialogas |
Visų rūšių derybos, konsultacijos ar tiesiog keitimasis informacija tarp vyriausybių, darbdavių, jų organizacijų atstovų ir darbuotojų atstovų arba jų tarpusavio keitimasis informacija bendro intereso klausimais, susijusiais su ekonomine ir socialine politika. Tai gali būti trišalis procesas, kai vyriausybė yra oficiali dialogo šalis, arba tik darbuotojų atstovų ir vadovybės (arba profesinių sąjungų ir darbdavių organizacijų) dvišaliai santykiai. |
Su darbu susiję pavojai |
Su darbu susiję pavojai gali būti: i. fiziniai (pvz., radiacija, ekstremalios temperatūros, nuolatinis didelis triukšmas, ant grindų išsiliejusios medžiagos ar pavojų užkliūti keliantys daiktai, neapsaugotos mašinos, sugedusi elektros įranga); ii. ergonominiai (pvz., netinkamai pritaikytos darbo vietos ir kėdės, nepatogūs judesiai, vibracija); iii. cheminiai (pvz., kancerogenų, mutagenų, reprotoksinių medžiagų , tirpiklių, anglies monoksido ar pesticidų poveikis); iv. biologiniai (pvz., sąlytis su krauju ir kūno skysčiais, grybeliais, bakterijomis, virusais ar vabzdžių įkandimai); v. psichosocialiniai (pvz., žodinis užgauliojimas, priekabiavimas , patyčios); vi. susiję su darbo organizavimu (pvz., per didelis darbo krūvis, pamaininis darbas, ilgos darbo valandos, naktinis darbas, smurtas darbo vietoje). |
Su darbu susijęs incidentas |
Įvykis, kuris įvyksta dėl darbo arba atliekant darbą ir kuris gali būti arba yra sužeidimo ar sveikatos sutrikimo priežastis. Incidentai gali įvykti, pavyzdžiui, dėl elektros problemų, sprogimo, gaisro, išsiliejimo, apvirtimo, nuotėkio, ištekėjimo, lūžimo, trūkimo, skilimo, kontrolės praradimo, paslydimo, suklupimo ir kritimo, kūno judesių be įtampos, kūno judesių, patiriant įtampą ir (arba) sukeliančių įtampą, šoko, išgąsčio, smurto arba priekabiavimo (pvz., seksualinio priekabiavimo) darbe. Incidentas , dėl kurio patiriamas sužalojimas arba sutrinka sveikata, dažnai vadinamas nelaimingu atsitikimu. Incidentas , dėl kurio gali būti patiriamas sužalojimas arba sutrikti sveikata, tačiau taip neatsitinka, dažnai vadinamas vos neįvykusiu nelaimingu atsitikimu ar nelaimingu atsitikimu, kurio vos išvengta. |
Su klimatu susijusi fizinė rizika (fizinė klimato kaitos rizika) |
Dėl klimato kaitos kylančios rizikos , kurias gali išprovokuoti įvykiai (ūmios) arba ilgalaikiai klimato poslinkiai (lėtinės). Ūmias fizines rizikas sukelia tam tikri pavojai, visų pirma tokie su orais susiję įvykiai kaip audros, potvyniai, gaisrai ar karščio bangos. Lėtines fizines rizikas sukelia labiau ilgalaikiai klimato pokyčiai, kaip antai temperatūros pokyčiai ir jų lemiamas jūros lygio kilimas, vandens prieinamumo mažėjimas, biologinės įvairovės nykimas ir žemės bei dirvožemio našumo pokyčiai. |
Su klimatu susijusi galimybė |
Galimas teigiamas su klimato kaita susijęs poveikis įmonei. Pastangos sušvelninti klimato kaitą ir prie jos prisitaikyti gali įmonėms atverti galimybių. Su klimatu susijusios galimybės varijuoja priklausomai nuo regiono, rinkos ir ūkio šakos, kurioje įmonė vykdo veiklą. |
Su klimatu susijusios pertvarkos rizika |
Rizikos, kylančios dėl perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, atsparios klimato kaitos poveikiui. Paprastai jos apima politikos rizikas, teisines rizikas, technologines rizikas, rinkos rizikas ir rizikas reputacijai. |
Su tvarumu susijęs poveikis |
Poveikis, kurį įmonė dėl savo veiklos arba verslo santykių daro arba galėtų padaryti aplinkai ir žmonėms, įskaitant poveikį jų žmogaus teisėms. Poveikis gali būti faktinis arba galimas, neigiamas arba teigiamas, trumpalaikis, vidutinio laikotarpio arba ilgalaikis, numatytas arba nenumatytas, atitaisomas arba neatitaisomas. Poveikis rodo neigiamą arba teigiamą įmonės indėlį į darnų vystymąsi. |
Su tvarumu susijusios galimybės |
Neapibrėžtieji aplinkos, socialiniai ar valdymo įvykiai arba sąlygos, kurie, jei įvyktų arba susidarytų, galėtų nulemti galimą reikšmingą teigiamą poveikį įmonės verslo modeliui arba strategijai, jos gebėjimui pasiekti savo tikslus, įgyvendinti uždavinius ir kurti vertę, taigi ir jos bei jos partnerių, su kuriais ji palaiko verslo santykius, sprendimus dėl tvarumo klausimų. Kaip ir bet kuri kita galimybė, su tvarumu susijusios galimybės vertinamos kaip poveikio dydžio ir pasireiškimo tikimybės derinys. |
Su tvarumu susijusios rizikos |
Neapibrėžtieji aplinkos, socialiniai ar valdymo įvykiai arba sąlygos, kurie, jei įvyktų arba susidarytų, galėtų nulemti galimą reikšmingą neigiamą poveikį įmonės verslo modeliui arba strategijai, jos gebėjimui pasiekti savo tikslus, įgyvendinti uždavinius ir kurti vertę, taigi ir jos bei jos partnerių, su kuriais ji palaiko verslo santykius, sprendimus dėl tvarumo klausimų. Kaip ir bet kurios kitos rizikos, su tvarumu susijusios rizikos yra poveikio dydžio ir pasireiškimo tikimybės derinys. |
Suinteresuotieji subjektai |
Subjektai, kurie gali paveikti įmonę arba būti jos paveikiami. Yra dvi suinteresuotųjų subjektų grupės: i. paveikiami suinteresuotieji subjektai – asmenys arba grupės, kurių interesus teigiamai arba neigiamai paveikia arba galėtų paveikti įmonės veikla ir jos tiesioginiai ir netiesioginiai verslo santykiai visoje vertės grandinėje , ir ii. tvarumo ataskaitų vartotojai – pagrindiniai bendrosios paskirties finansinių ataskaitų vartotojai (esami ir galimi investuotojai, skolintojai ir kiti kreditoriai, įskaitant turto valdytojus, kredito įstaigas, draudimo įmones), taip pat kiti vartotojai , įskaitant įmonės verslo partnerius, profesines sąjungas ir socialinius partnerius, pilietinę visuomenę ir nevyriausybines organizacijas, valdžios sektorių, analitikus ir akademinės bendruomenės atstovus. Kai kurie, tačiau ne visi suinteresuotieji subjektai gali priklausyti šioms dviem grupėms. |
Suinteresuotųjų subjektų įtraukimas |
Nuolatinis įmonės ir suinteresuotųjų subjektų bendravimo ir dialogo procesas, suteikiantis įmonei galimybę išgirsti, suprasti ir reaguoti į jų interesus ir susirūpinimą keliančius klausimus. |
Susijusios proceso medžiagos |
Gamybos procesui reikalingos medžiagos, kurios nėra galutinio produkto sudedamoji dalis, kaip antai tepalas gamybos įrenginiams. |
Susirūpinimą kelianti medžiaga |
Medžiaga , kuri: i. atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (31) 57 straipsnyje nustatytus kriterijus ir yra nustatyta pagal to reglamento 59 straipsnio 1 dalį; ii. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1272/2008 (32) VI priedo 3 dalyje yra priskirta prie vienos iš šių pavojingumo klasių arba pavojingumo kategorijų: — 1 ar 2 kategorijos kancerogeninėms medžiagoms; — 1 ar 2 kategorijos lytinių ląstelių mutageniškumą sukeliančioms medžiagoms, — 1 ar 2 kategorijos toksiškoms reprodukcijai medžiagoms; — žmonių endokrininę sistemą ardančioms medžiagoms; — aplinkos organizmų endokrininę sistemą ardančioms medžiagoms; — patvarioms, mobilioms ir toksiškoms arba labai patvarioms ir labai mobilioms medžiagoms; — patvarioms, bioakumuliacinėms ir toksiškoms arba labai patvarioms ir labai bioakumuliacinėms medžiagoms; — 1 kategorijos kvėpavimo takus jautrinančioms medžiagoms, — 1 kategorijos odą jautrinančioms medžiagoms; — 1–4 kategorijų lėtinį pavojų vandens aplinkai keliančioms medžiagoms; — ozono sluoksniui pavojingoms medžiagoms; — specifinio toksiškumo konkrečiam organui po kartotinio poveikio 1 ar 2 kategorijos medžiagoms, — specifinio toksiškumo konkrečiam organui po vienkartinio poveikio 1 ar 2 kategorijos medžiagoms, arba iii. neigiamai veikia gaminio, kuriame ji yra, medžiagų pakartotinį naudojimą ir perdirbimą, kaip apibrėžta atitinkamuose Sąjungos konkrečių gaminių ekologinio projektavimo reikalavimuose. |
Svertas |
Įmonės gebėjimas pakeisti kitos šalies netinkamą praktiką, siejamą su neigiamu su tvarumu susijusiu poveikiu. |
Šalutinis produktas |
Medžiaga ar objektas, gaunamas gamybos procese, kurio pirminis tikslas nėra tos medžiagos ar to objekto gamyba, ir laikomas ne atliekomis, o šalutiniu produktu, jei įvykdomos šios sąlygos: i. yra aišku, kad ši medžiaga ar objektas bus toliau naudojama(s); ii. medžiaga ar objektas gali būti naudojami tiesiogiai be jokio tolesnio apdirbimo, išskyrus įprastą pramoninę praktiką; iii. medžiagos ar objekto gamyba yra sudėtinė gamybos proceso dalis ir iv. tolesnis naudojimas yra teisėtas, t. y. medžiaga ar objektas atitinka visus konkrečiai paskirčiai taikomus produkto, aplinkos ir sveikatos apsaugos reikalavimus ir nelems bendro neigiamo poveikio aplinkai ar žmonių sveikatai. |
ŠESD absorbavimas ir saugojimas |
(Antropogeninis) absorbavimas reiškia ŠESD pašalinimą iš atmosferos tyčine žmogaus veikla. Ji apima biologinių antropogeninių CO2 absorbentų didinimą ir chemijos inžinerijos naudojimą siekiant ilgalaikio absorbavimo ir saugojimo. Anglies dioksido surinkimas ir saugojimas (CCS) iš pramonės ir energetikos šaltinių, kuris pats savaime CO2 iš atmosferos neabsorbuoja, gali sumažinti atmosferoje esančio CO2 kiekį, jei derinamas su bioenergijos gamyba (bioenergijos gamyba surenkant ir saugant anglies dioksidą, angl. santrumpa BECCS). Absorbuotos ŠESD gali grįžti atgal į atmosferą Bet koks saugomų ŠESD judėjimas iš numatytosios saugyklos atgal į atmosferą vadinamas „grįža“. Pavyzdžiui, jei įvyksta miško, pasodinto siekiant absorbuoti tam tikrą CO2 kiekį iš atmosferos, gaisras, medžiuose sukauptas išmestas ŠESD kiekis grįžta į atmosferą. |
Šiltnamio efektą sukeliančios dujos (ŠESD) |
Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1999 (33) V priedo 2 dalyje išvardytos dujos. Tarp jų – anglies dioksidas (CO2), metanas (CH4), azoto suboksidas (N2O), hidrofluorangliavandeniliai (HFC), perfluorangliavandeniliai (PCF), sieros heksafluoridas (SF6) ir azoto trifluoridas (NF3). |
Tarša |
Žmonių veiklos sukeliamas tiesioginis arba netiesioginis teršalų sklidimas ore, vandenyje ar dirvožemyje , galintis pakenkti žmonių sveikatai ir (arba) aplinkai, daryti žalą materialiajam turtui arba pakenkti aplinkos teikiamoms vertybėms ir kitokiam teisėtam naudojimuisi ja arba tam trukdyti (34). |
Teisėti atstovai |
Asmenys, pripažįstami teisėtais pagal įstatymus ar praktiką, kaip antai išrinkti darbuotojų profesinių sąjungų atstovai arba kiti panašiai laisvai išrinkti paveikiamų suinteresuotųjų subjektų atstovai. |
Teršalas |
Medžiaga , vibracija, šiluma, triukšmas, šviesa ar kita nepageidaujama medžiaga ore, vandenyje ar dirvožemyje , kurie gali pakenkti žmonių sveikatai ir (arba) aplinkai, dėl kurių gali būti padaryta žala materialiajam turtui arba kurie gali pakenkti aplinkos teikiamoms vertybėms ir kitokiam teisėtam naudojimuisi ja arba tam trukdyti (35). |
Teršalų išmetimas |
Medžiagų, virpesių, šilumos arba triukšmo tiesioginis arba netiesioginis išmetimas iš pavienių arba pasklidųjų taršos šaltinių į orą, vandenį arba dirvožemį (36). |
Tiekėjas |
Pradinėje grandyje organizacijos atžvilgiu (t. y. organizacijos tiekimo grandinėje) esantis subjektas, tiekiantis produktą ar teikiantis paslaugą, naudojamą pačios įmonės produktams ar paslaugoms kurti. Tiekėjas gali palaikyti tiesioginius verslo santykius su organizacija (dažnai vadinamas pirmos pakopos tiekėju) arba netiesioginius verslo santykius. |
Tiekimo grandinė |
Visa veikla ar procesai, kuriuos vykdo pradinėje grandyje įmonės atžvilgiu esantys subjektai, tiekiantys produktus arba teikiantys paslaugas, naudojamus pačios įmonės produktams ar paslaugoms kurti. Tai apima pradinės grandies subjektus, su kuriais įmonė palaiko tiesioginius santykius (dažnai jie vadinami pirmos pakopos tiekėjais), ir subjektus, su kuriais įmonė palaiko netiesioginius verslo santykius. |
Tvarumo ataskaita |
Specialus įmonės vadovybės pranešimo skirsnis, kuriame pateikiama informacija apie tvarumo klausimus, parengta laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/34/ES (37) ir ETAS. |
Tvarumo klausimai |
Aplinkos, socialinės ir žmogaus teisės bei valdymo veiksniai, įskaitant tvarumo veiksnius, apibrėžtus Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/2088 (38) 2 straipsnio 24 punkte. |
Upės baseinas |
Sausumos plotas, iš kurio visi paviršiniai vandenys per upelius, upes ir galbūt ežerus nuteka į jūrą per vienos upės žiotis, estuariją ar deltą. |
Uždaviniai |
Išmatuojami, į rezultatus orientuoti ir per tam tikrą laiką pasiektini tikslai, kuriuos įmonė siekia įgyvendinti ir kurie yra susiję su reikšmingu poveikiu, rizikomis ar galimybėmis. Įmonė juos gali nusistatyti savanoriškai arba jie įmonei gali būti nustatyti pagal teisinius reikalavimus. |
Užmokestis |
Pagrindinis bazinis arba minimalusis darbo užmokestis arba alga ir bet koks kitas atlygis pinigais arba natūra, kurį darbuotojas tiesiogiai arba netiesiogiai (papildomi arba kintamieji komponentai) gauna iš darbdavio už savo darbą. Užmokesčio dydis – metinis užmokestis neatskaičius mokesčių ir atitinkamas valandinis užmokestis neatskaičius mokesčių. Užmokesčio dydžio mediana – samdomojo darbuotojo gaunamas užmokestis, už kurį didesnį užmokestį ir mažesnį užmokestį gaunančių samdomųjų darbuotojų yra po 50 procentų. |
Vaikų darbas |
Darbas, dėl kurio vaikai netenka vaikystės, savo potencialo ir orumo ir kuris kenkia fiziniam ir protiniam vystymuisi. Tai darbas, kuris: i. yra psichiškai, fiziškai, socialiai ar moraliai pavojingas ir žalingas vaikams ir (arba) ii. trukdo jiems mokytis, nes atima iš jų galimybę lankyti mokyklą; priverčia juos nebaigti mokyklos arba bandyti derinti mokyklos lankymą su pernelyg ilgu ir sunkiu darbu. Vaikas apibrėžiamas kaip jaunesnis nei 18 metų asmuo. Ar tam tikros darbo formos gali būti vadinamos vaikų darbu , priklauso nuo vaiko amžiaus, atliekamo darbo rūšies ir valandų, taip pat sąlygų, kuriomis jis atliekamas. Atsakymas įvairiose šalyse ir atskiruose šalių sektoriuose skiriasi. Minimalus įdarbinimo amžius neturėtų būti mažesnis nei minimalus privalomasis mokyklos lankymo pabaigos amžius ir bet kokiu atveju neturėtų būti mažesnis nei 15 metų, vadovaujantis Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencija Nr. 138 dėl minimalaus amžiaus. Tam tikrose šalyse, kurių ekonomikos ir švietimo įstaigos yra nepakankamai išvystytos, gali būti numatytos išimtys, todėl taikomas minimalus 14 metų amžius. Šias šalis, kurioms taikoma išimtis, nurodo Tarptautinė darbo organizacija (TDO), reaguodama į specialią atitinkamos šalies paraišką ir pasikonsultavusi su darbdaviams ir darbuotojams atstovaujančiomis organizacijomis. Pagal nacionalinius įstatymus gali būti leidžiama įdarbinti 13–15 metų asmenis atlikti lengvą darbą, jeigu nėra tikėtina, kad jis bus žalingas jų sveikatai ar vystymuisi, ir jeigu tai netrukdo jiems lankyti mokyklos ar dalyvauti profesinio rengimo ar mokymo programose. Minimalus priėmimo į darbą, kuris pagal pobūdį ar aplinkybes, kuriomis jis atliekamas, gali kelti pavojų jaunų asmenų sveikatai, saugai ar moralei, amžius neturi būti mažesnis nei 18 metų. |
Vandens naudojimo intensyvumas |
Rodiklis, rodantis vandens tūrinio aspekto ir veiklos vieneto (gaminio, pardavimo ir pan.) santykį. |
Vandens rizikos teritorija |
Vandens baseinas, kuriame dėl kelių su vandeniu susijusių fizinių aspektų: i. vieno ar kelių vandens telkinių būklė tampa prastesnė nei gera ir (arba) pablogėja (kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/60/EB (39)), todėl kyla didelių problemų, susijusių su vandens prieinamumu, kokybe, kiekiu (įskaitant didelį vandens stygių), ir (arba) ii. kyla problemų, susijusių su vandens prieiga, reguliavimu ar reputacija (įskaitant bendrą vandens naudojimą su bendruomenėmis ir vandens įperkamumą), kurios yra aktualios įmonės objektams ir pagrindinio (-ių) tiekėjo (-ų) objektams. |
Vandens suvartojimas |
Vandens kiekis, paimtas į įmonės (ar objekto) ribas ir per ataskaitinį laikotarpį neišleistas į vandens aplinką ar neperduotas trečiajai šaliai. |
Vandens trūkumas |
Gėlo vandens išteklių tūrinis gausumas arba trūkumas. Trūkumą lemia žmogus; tai yra funkcija, rodanti žmogaus suvartojamą vandens kiekį tam tikroje vietovėje esančių vandens išteklių kiekio atžvilgiu. Todėl regionas, kuriame vandens yra labai mažai, tačiau žmonės jo nevartoja, laikomas tiesiog sausringu, o ne patiriančiu vandens trūkumą. Vandens trūkumas yra fizinė ir objektyvi tikrovė, kurią galima nuosekliai išmatuoti įvairiuose regionuose ir bėgant laikui. Vandens trūkumas rodo fizinę gėlo vandens gausą, o ne tai, ar tas vanduo tinkamas naudoti. Pavyzdžiui, regione gali būti gausu vandens išteklių (ir jis nebus laikomas regionu, kuriame trūksta vandens), tačiau jie gali būti taip užteršti, kad tie ištekliai nebus tinkami nei žmonėms vartoti, nei ekologinėms reikmėms. |
Vanduo (apytakinis ir pakartotinai naudotas) |
Vanduo ir nuotekos (valytos arba nevalytos), kurie, prieš juos išleidžiant iš įmonės ar bendrų objektų ribų, buvo panaudoti daugiau nei vieną kartą siekiant sumažinti vandens poreikį. Vanduo gali būti pakartotinai naudojamas tam pačiam procesui (apytakinis) arba tos pačios įmonės kitame procese tame pačiame objekte (nuosavame arba bendrame su kitomis įmonėmis) ar kitame įmonės objekte (pakartotinis naudojimas). |
Vartotojai |
Asmenys, kurie prekes ir paslaugas įsigyja, vartoja ar naudoja ne perpardavimo, komerciniais, prekybos, verslo, su amatais susijusiais ar profesiniais tikslais, bet savo pačių ar kitų asmeninėms reikmėms. |
Vartotojai (ataskaitų) |
Tvarumo ataskaitų vartotojai yra pagrindiniai bendrosios paskirties finansinių ataskaitų vartotojai (esami ir galimi investuotojai, skolintojai ir kiti kreditoriai, įskaitant turto valdytojus, kredito įstaigas, draudimo įmones), taip pat kiti vartotojai, įskaitant įmonės verslo partnerius, profesines sąjungas ir socialinius partnerius, pilietinę visuomenę ir nevyriausybines organizacijas, valdžios sektorių, analitikus ir akademinės bendruomenės atstovus. |
Veiklos kontrolė |
Veiklos kontrolė (subjekto, veiklos vietos, operacijų ar turto) – situacija, kai įmonė turi galimybę valdyti subjekto, veiklos vietos, operacijų ar turto operacinę veiklą. |
Veiklos vieta |
Vieno ar kelių fizinių įrenginių buvimo vieta. Jei yra daugiau nei vienas fizinis to paties savininko ar skirtingų savininkų ar veiklos vykdytojų įrenginys ir tam tikra infrastruktūra ir objektais dalijamasi, veiklos vieta gali būti laikoma visa teritorija, kurioje yra fizinis įrenginys . |
Veiksmai |
Veiksmai : i. veiksmai ir veiksmų planai (įskaitant pertvarkos planus), kurių imamasi siekiant užtikrinti, kad įmonė įgyvendintų nustatytus uždavinius, ir kuriais įmonė siekia spręsti reikšmingo poveikio, rizikų ir galimybių klausimus, ir ii. sprendimai juos remti finansiniais, žmogiškaisiais ar technologiniais ištekliais. |
Verslo modelis |
Įmonės įvedinių pavertimo išvediniais ir rezultatais vykdant verslo veiklą sistema, kuria siekiama įgyvendinti įmonės strateginius tikslus ir kurti vertę trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais. Terminas „verslo modelis“ ETAS vartojamas vienaskaita, nors pripažįstama, kad įmonės gali turėti kelis verslo modelius. |
Verslo santykiai |
Įmonės santykiai su verslo partneriais, jos vertės grandinės subjektais ir bet kuriuo kitu nevalstybiniu valstybės subjektu, tiesiogiai susijusiu su jos verslo veikla, produktais ar paslaugomis. Verslo santykiai neapsiriboja tiesioginiais sutartiniais santykiais. Jie apima netiesioginius verslo santykius įmonės vertės grandinėje už pirmosios pakopos ribų ir jos, kaip akcininkės, dalyvavimą bendrosiose įmonėse ar investuojant. |
Vertės grandinė |
Visa įmonės veikla, ištekliai ir santykiai, susiję su įmonės verslo modeliu ir išorės aplinka, kurioje ji vykdo veiklą. Vertės grandinė apima veiklą, išteklius ir santykius, kuriuos įmonė naudoja ir kuriais remiasi kurdama savo produktus ar paslaugas nuo jų koncepcijos iki pristatymo, vartojimo ir gyvavimo ciklo pabaigos. Atitinkama veikla, ištekliai ir santykiai apima tą veiklą, išteklius ir santykius, kurie: i. naudojami pačios įmonės operacijose, pvz., žmogiškieji ištekliai; ii. naudojami jos tiekimo, rinkodaros ir platinimo kanaluose, pvz., pasirenkant medžiagų teikėjus ir paslaugų teikėjus, parduodant ir pristatant produktus ir paslaugas, ir iii. sudaro finansavimo, geografinę, geopolitinę ir reglamentavimo aplinką, kurioje įmonė vykdo veiklą. Vertės grandinė apima pradinėje ir galutinėje grandyse įmonės atžvilgiu esančius dalyvius. Pradinėje grandyje įmonės atžvilgiu esantys dalyviai (pvz., tiekėjai), tiekia produktus arba teikia paslaugas, kurie naudojami pačios įmonės produktams ar paslaugoms kurti. Galutinėje grandyje įmonės atžvilgiu esantys subjektai (pvz., platintojai, klientai) gauna produktus arba paslaugas iš įmonės. Terminas „vertės grandinė“ ETAS vartojamas vienaskaita, nors pripažįstama, kad įmonės gali turėti kelias vertės grandines. |
Vertės grandinės dalyvis |
Asmuo arba subjektas vertės grandinės pradinėje arba galutinėje grandyje. Laikoma, kad dalyvis yra galutinėje grandyje įmonės atžvilgiu (pvz., platintojas, klientai), jeigu jis gauna produktus arba paslaugas iš įmonės; laikoma, kad jis yra pradinėje grandyje įmonės atžvilgiu (pvz. tiekėjas), jeigu jis tiekia produktus arba teikia paslaugas, kurie naudojami pačios įmonės produktams ar paslaugoms kurti. |
Vertės grandinės darbuotojas |
Asmuo, dirbantis įmonės vertės grandinėje, nepriklausomai nuo bet kokių sutartinių santykių su įmone buvimo ar pobūdžio. Pagal ETAS, vertės grandinės darbuotojai apima visus įmonės vertės grandinės pradinės ir galutinės grandžių darbuotojus, kuriems įmonė daro arba gali daryti reikšmingą poveikį. Tai apima poveikį, susijusį su pačios įmonės operacijomis ir vertės grandine, be kita ko, per jos produktus ar paslaugas, taip pat per jos verslo santykius. Tai apima visus darbuotojus, kurie nepriskiriami prie savos darbo jėgos („sava darbo jėga“ apima darbo santykiais su įmone susijusius asmenis („samdomuosius darbuotojus“), ir nesamdomuosius darbuotojus, kurie yra arba atskiri rangovai, teikiantys įmonei darbo jėgą („savarankiškai dirbantys asmenys“), arba asmenys, kuriuos teikia įmonės, daugiausia užsiimančios įdarbinimo veikla. (NACE kodas N78). |
Vienodas požiūris |
Vienodo požiūrio principas yra bendrasis Europos teisės principas, pagal kurį daroma prielaida, kad panašios situacijos arba panašiose situacijose esančios šalys būtų traktuojamos vienodai. S1 ETAS kontekste terminas „vienodas požiūris“ taip pat reiškia nediskriminavimo principą, pagal kurį negalima jokia tiesioginė ar netiesioginė diskriminacija dėl lyties, rasės, odos spalvos, etninės ar socialinės kilmės, genetinių ypatybių, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinių ar kitų pažiūrų, priklausymo tautinei mažumai, turtinės padėties, kilmės, negalios, amžiaus ar lytinės orientacijos. |
Viršvalandžiai |
Darbuotojo faktiškai dirbtų valandų skaičius, viršijantis sutartyje numatytą darbo valandų skaičių. |
Visuotinio atšilimo potencialas (VAP) |
Faktorius, kuriuo apibūdinamas vieno tam tikrų ŠESD vieneto spinduliavimo poveikis (žalos atmosferai laipsnis) vieno CO2 vieneto atžvilgiu. |
Žaliava |
Gaminiui gaminti naudojama pirminė arba antrinė medžiaga. |
Žemės degradacija |
Daugelis procesų, dėl kurių mažėja arba prarandama biologinė įvairovė, ekosistemų funkcijos arba jų teikiama nauda žmonėms, įskaitant visų sausumos ekosistemų degradaciją. |
Žemės naudojimas (ir jo keitimas) |
Žmonių naudojimasis konkrečia teritorija tam tikrai paskirčiai (pvz., gyvenamajai; žemės ūkio; rekreacinei; pramoninei ir kt.). Susijęs su žemės danga, bet šie terminai nėra sinonimai. Žemės naudojimo keitimas reiškia žmogaus naudojimosi žeme pasikeitimą, dėl kurio gali pakisti ir žemės danga. |
Žemės sistema (ir jos keitimas) |
Žemės sistemos sausumos komponentas, apimantis visus su žmogaus naudojimusi žeme susijusius procesus ir veiklą. Jie apima socialinį ir ekonominį, technologinį ir organizacinį indėlį ir tvarką, taip pat iš žemės gaunamą naudą ir nenumatytus socialinius ir ekologinius visuomeninės veiklos rezultatus. Žemės sistemos koncepcijoje derinamas žemės naudojimas (su žemės naudojimu susijusi veikla, tvarka ir indėlis) ir žemės danga (žemės fizinių savybių visuma, matoma stebint Žemę). |
Žiedinė ekonomika |
Ekonominė sistema, kuria ekonomikoje kuo ilgiau išlaikoma produktų, medžiagų ir kitų išteklių vertė, didinant veiksmingą jų naudojimą gamybos ir vartojimo kontekste, taip mažinant jų naudojimo poveikį aplinkai, sumažinant atliekų kiekio ir pavojingųjų cheminių medžiagų išmetimą visais jų gyvavimo ciklo etapais, be kita ko, taikant atliekų hierarchiją. |
Žiedinės ekonomikos principai |
Europos žiedinės ekonomikos principai: i. tinkamumas naudoti; ii. tinkamumas naudoti pakartotinai; iii. taisomumas; iv. išardymas; v. perdarymas arba atnaujinimas; vi. perdirbimas; vii. grąžinimas į apyvartą per biologinį ciklą viii. ir kitas galimas produkto ir medžiagos naudojimo optimizavimas. |
Žiedinio medžiagų naudojimo rodiklis |
Medžiagų, komponentų ir gaminių praktinis grąžinimas į apyvartą po pirmojo naudojimo taikant tokias strategijas (pateikiamas eiliškumo tvarka): i. techninė priežiūra / prailginta naudojimo trukmė; ii. pakartotinis naudojimas / perskirstymas; iii. atnaujinimas / perdarymas; iv. perdirbimas , kompostavimas arba anaerobinis skaidymas. Naudojimo rodiklis apibrėžiamas kaip žiedinio medžiagų naudojimo ir viso medžiagų naudojimo santykis. |
(1)
2012 m. vasario 10 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo nustatomos duomenų rinkimo, GPGB informacinių dokumentų rengimo ir jų kokybės užtikrinimo gairių, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų, taisyklės (OL L 63, 2012 3 2, p. 1)..
(2)
Direktyvos 2008/98/EB dėl atliekų 3 straipsnio 1 punktas.
(3)
Direktyvos 2008/98/EB dėl atliekų 4 straipsnio 1 punktas.
(4)
Direktyvos 2008/98/EB dėl atliekų 3 straipsnio 15 punktas.
(5)
Direktyvos 2008/98/EB dėl atliekų 3 straipsnio 9 punktas.
(6)
2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją 2 straipsnio 1 punktas (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).
(7)
2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1893/2006, nustatantis statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (OL L 393, 2006 12 30, p. 1).
(8)
2022 m. balandžio 6 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/1288, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/2088 papildomas techniniais reguliavimo standartais, kuriais patikslinamas su reikšmingos žalos nedarymo principu susijusios informacijos turinys ir pateikimas, patikslinamas su tvarumo rodikliais ir neigiamu poveikiu tvarumui susijusios informacijos turinys, metodika ir pateikimas ir su aplinkos ar socialinių ypatumų bei tvarių investicijų tikslų skatinimu susijusios informacijos turinys ir pateikimas ikisutartiniuose dokumentuose, interneto svetainėse ir periodinėse ataskaitose (OL L 196, 2022 7 25, p. 1).
(9)
2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamentas (ES) 2018/2026, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1221/2009 dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) taikymo IV priedas (OL L 325, 2018 12 20, p. 18).
(10)
Direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (PITD).
(11)
Direktyvos 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (PITD) 3 straipsnio 21 punktas .
(12)
Direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (PITD).
(13)
Direktyvos 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (PITD) 3 straipsnio 10 punktas.
(14)
2013/488/ES: 2013 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimas dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 274, 2013 10 15, p. 1).
(15)
Direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (PITD).
(16)
1996 m. gegužės 13 d. Tarybos direktyva 96/29/Euratomas, nustatanti pagrindinius darbuotojų ir gyventojų sveikatos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės saugos standartus (OL L 159, 1996 6 29, p. 1).
(17)
2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/41/EB dėl riboto genetiškai modifikuotų mikroorganizmų naudojimo (OL L 125, 2009 5 21, p. 75).
(18)
2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinanti Tarybos direktyvą 90/220/EEB (OL L 106, 2001 4 17, p. 1).
(19)
Direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (PITD).
(20)
2022 m. balandžio 6 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/2088 papildomas techniniais reguliavimo standartais, kuriais patikslinamas su reikšmingos žalos nedarymo principu susijusios informacijos turinys ir pateikimas, patikslinamas su tvarumo rodikliais ir neigiamu poveikiu tvarumui susijusios informacijos turinys, metodika ir pateikimas ir su aplinkos ar socialinių ypatumų bei tvarių investicijų tikslų skatinimu susijusios informacijos turinys ir pateikimas ikisutartiniuose dokumentuose, interneto svetainėse ir periodinėse ataskaitose (OL L 196, 2022 7 25, p. 1) I priedo 21 punktas.
(21)
2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/697, kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2018/1092 (OL L 170, 2021 5 12, p. 149).
(22)
1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų (OL L 365, 1994 12 31, p. 10) 3 straipsnio 1 punktas.
(23)
2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (Vandens pagrindų direktyva).
(24)
2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).
(25)
2021 m. birželio 4 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2139, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 papildomas nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, kokiomis sąlygomis ekonominė veikla laikoma svariai prisidedančia prie klimato kaitos švelninimo arba prisitaikymo prie jos ir ar ta ekonominė veikla nedaro reikšmingos žalos kitiems aplinkos tikslams (OL L 442, 2021 12 9, p. 1).
(26)
2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088, 2 straipsnio 20 punktas (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).
(27)
2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (OL L 204, 2006 7 26, p. 23).
(28)
2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyva 2000/78/EB, nustatanti vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (OL L 303, 2000 12 2, p. 16).
(29)
1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyvos 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų (OL L 182, 1999 7 16, p. 1) 2 straipsnio g punktas.
(30)
2012 m. vasario 10 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo nustatomos duomenų rinkimo, GPGB informacinių dokumentų rengimo ir jų kokybės užtikrinimo gairių, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų, taisyklės.
(31)
2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1)
(32)
2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).
(33)
2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 328, 2018 12 21, p. 1).
(34)
Direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (PITD).
(35)
Reglamento (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo 2 straipsnio 10 punktas.
(36)
Direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (PITD).
(37)
2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/34/ES dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB ir panaikinamos Tarybos direktyvos 78/660/EEB ir 83/349/EEB (OL L 182, 2013 6 29, p. 19).
(38)
Reglamentas (ES) 2019/2088 dėl su tvarumu susijusios informacijos atskleidimo finansinių paslaugų sektoriuje.
(39)
2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1). |
( 1 ) 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/34/ES dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB ir panaikinamos Tarybos direktyvos 78/660/EEB ir 83/349/EEB (OL L 182, 2013 6 29, p. 19).
( 2 ) 2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2022/2464, kuria iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 537/2014, Direktyva 2004/109/EB, Direktyva 2006/43/EB ir Direktyva 2013/34/ES dėl įmonių informacijos apie tvarumą teikimo (OL L 322, 2022 12 16, p. 15).
( 3 ) JT 16 pagrindinis principas ir jo komentaras; JT aiškinamasis vadovas, 21 ir 25 klausimi, taip pat EBPO rekomendacijų II skyrius dėl bendros politikos (A.10 dalis) ir IV skyrius dėl žmogaus teisių (4 dalis ir komentaro 44 dalis) ir EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijos, II skirsnis (1.1 ir 1.2) ir priedo 14 ir 15 klausimai.
( 4 ) JT 18 pagrindinis principas ir jo komentaras, JT 20 pagrindinis principas, JT 21 ir 29 pagrindinių principų komentaras, JT 31 pagrindinio principo h punktas ir jo komentaras ir JT aiškinamasis vadovas, 30, 33, 42 ir 76 klausimai, taip pat EBPO rekomendacijų II skyrius dėl bendros politikos (A.14 dalis ir komentaro 25 dalis), ir EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijos, II skirsnis (2.1 c punktas, 2.3, 2.4 a punktas, 3.1 b ir f punktai) ir priedo 8–11 klausimai.
( 5 ) JT 17, 18 ir24 pagrindinis principas ir jų komentarai ir JT 29 pagrindinio principo komentaras ir JT aiškinamasis vadovas, 9, 12–13, 27–28, 36–42 ir 85–89 klausimai, taip pat EBPO rekomendacijų II skyrius dėl bendros politikos (A.10–11 dalys ir komentaro 14 dalis) ir IV skyrius dėl žmogaus teisių (1–2 dalys ir komentaro 41–43 dalys), ir EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijos, II skirsnis (2.1 ir 2.4) ir priedo 3–5 ir 19–31 klausimai).
( 6 ) JT 19, 22 ir 23 pagrindiniai principai ir jų komentarai ir JT aiškinamasis vadovas, 11, 32, 46–47, 64–68 ir 82–83 klausimai, taip pat EBPO rekomendacijų II skyrius dėl bendros politikos (A.12 dalis ir komentaro 18–22 dalys) ir IV skyrius dėl žmogaus teisių (3 dalis ir komentaro 42–43 dalys), ir EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijos, II skirsnis (3.1 ir 3.2) ir priedo 32–40 klausimai).
( 7 ) JT 20 pagrindinis principas ir 31 pagrindinio principo g punktas ir jų komentarai ir JT aiškinamasis vadovas, 49–53 ir 80 klausimai, taip pat EBPO išsamaus patikrinimo rekomendacijos, II skirsnis (4.1 ir 5.1) ir priedo 41–47 klausimai.
( 8 ) 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).
( 9 ) 2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/36/EB dėl naudojimosi tam tikromis akcininkų teisėmis bendrovėse, kurių akcijos įtrauktos į prekybą reguliuojamoje rinkoje (OL L 184, 2007 7 14, p. 17).
( 10 ) 2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1129 dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi viešai arba įtraukiami į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašą, ir kuriuo panaikinama Direktyva 2003/71/EB (OL L 168, 2017 6 30, p. 12).
( 11 ) 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl riziką ribojančių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).
( 12 ) 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1221/2009 dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) taikymo, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 761/2001 ir Komisijos sprendimus 2001/681/EB bei 2006/193/EB (OL L 342, 2009 12 22, p. 1).
( 13 ) Ši informacija padeda patenkinti: finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji grindžiama papildomu su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusiu rodikliu, kuris yra 2022 m. balandžio 6 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/2088 papildomas informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklėmis, I priedo I lentelės 13 rodiklis („Lyčių pusiausvyra valdyboje“), ir lyginamųjų indeksų administratorių, pagal 2020 m. liepos 17 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2020/1816, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011, turinčių atskleisti ASV veiksnius, kaip nustatyta II priedo 1 ir 2 skirsniuose nurodytu rodikliu „Svertinis vidutinis valdybos narių moterų ir vyrų santykis“, informacijos poreikius.
( 14 ) Ši informacija padeda patenkinti lyginamųjų indeksų administratorių, pagal Reglamentą (ES) 2020/1816 turinčių atskleisti ASV veiksnius, kaip nustatyta II priedo I skirsnio rodikliu „Svertinė vidutinė nepriklausomų valdybos narių dalis procentais“, informacijos poreikius.
( 15 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji grindžiama papildomu su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusiu rodikliu, kuris yra Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo III lentelės 10 rodiklis („Nėra atliekamas išsamus patikrinimas“).
( 16 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji grindžiama papildomu su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusiu rodikliu, kuris yra Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo I lentelės 4 rodiklis („Pozicija bendrovių, vykdančių veiklą iškastinio kuro sektoriuje, atžvilgiu“).
( 17 ) 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 328, 2018 12 21, p. 1).
( 18 ) 2021 m. liepos 6 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2178, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 papildomas nustatant įmonių, kurioms taikomas Direktyvos 2013/34/ES 19a arba 29a straipsnis, atskleistinos informacijos apie aplinkos atžvilgiu tvarią veiklą turinį bei pateikimą ir nustatant metodiką, taikytiną vykdant tą informacijos atskleidimo prievolę (OL L 443, 2021 12 10, p. 9).
( 19 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji grindžiama papildomu su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusiu rodikliu, kuris yra Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo II lentelės 9 rodiklis („Investicijos į bendroves, gaminančias chemines medžiagas“).
( 20 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji grindžiama papildomu su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusiu rodikliu, kuris yra Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo I lentelės 14 rodiklis („Prieštaringai vertinamų ginklų (priešpėstinių minų, kasetinių šaudmenų, cheminių ginklų ir biologinių ginklų) pozicija“).
( 21 ) Ši informacija padeda patenkinti lyginamųjų indeksų administratorių poreikius atskleisti ASV veiksnius pagal Reglamentą (ES) 2020/1818, kaip nustatyta 12 straipsnio 1 dalies b punkte.
( 22 ) Direktyvos 2013/34/ES 18 straipsnio 1 dalies a punktas: „ grynąsias pajamas, sugrupuotas pagal veiklos rūšis ir geografines rinkas, jeigu tos veiklos rūšys ir geografinės rinkos viena nuo kitos smarkiai skiriasi, atsižvelgiant į gaminių pardavimo ir paslaugų teikimo organizavimo būdus “.
( 23 ) 2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas), OL L 243, 2021 7 9, p. 1.
( 24 ) 2020 m. liepos 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/1818, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1011 papildomas ES prisitaikymo prie klimato kaitos lyginamųjų indeksų ir ES su Paryžiaus susitarimu suderintų lyginamųjų indeksų minimaliaisiais standartais (OL L 406, 2020 12 3, p. 17).
( 25 ) 2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentas (ES) 2019/2088 dėl su tvarumu susijusios informacijos atskleidimo finansinių paslaugų sektoriuje (Su tvarumu susijusios finansinės informacijos atskleidimo reglamentas) (OL L 317, 2019 12 9, p. 1).
( 26 ) 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).
( 27 ) 2022 m. lapkričio 30 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/2453, kuriuo dėl informacijos apie aplinkosauginę, socialinę ir valdymo riziką atskleidimo iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamente (ES) 2021/637 nustatyti techniniai įgyvendinimo standartai (OL L 324, 2022 12 19, p. 1).
( 28 ) Ši informacija suderinta su Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1119 (ES klimato teisės akto) 2 straipsnio 1 dalimi ir Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2020/1818 (Klimato lyginamųjų indeksų reglamento) 2 straipsniu.
( 29 ) 2021 m. birželio 4 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/2139, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 papildomas nustatant techninės analizės kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, kokiomis sąlygomis ekonominė veikla laikoma svariai prisidedančia prie klimato kaitos švelninimo arba prisitaikymo prie jos ir ar ta ekonominė veikla nedaro reikšmingos žalos kitiems aplinkos tikslams (OL L 442, 2021 12 9, p. 1).
( 30 ) Aptariamos kapitalo sąnaudų sumos yra susijusios su šiais NACE kodais:
B.05 Akmens anglių ir rusvųjų anglių kasyba, B.06 Žalios naftos ir gamtinių dujų gavyba (tik žalia nafta), B.09.1. Naftos ir gamtinių dujų gavybai būdingų paslaugų veikla (tik žalia nafta),
C.19. Kokso ir rafinuotų naftos produktų gamyba,
D.35.1. Elektros energijos gamyba, perdavimas ir paskirstymas,
D.35.3. Garo tiekimas ir oro kondicionavimas (tik elektros energija ir (arba) šilumos gamyba deginant anglis ir naftą),
G.46.71. Kietojo, skystojo ir dujinio kuro bei priedų didmeninė prekyba (tik kietojo ir skystojo kuro).
Su dujomis susijusios veiklos atveju NACE kodo apibrėžtis taikoma veiklai, kurią vykdant tiesiogiai išmetamas ŠESD kiekis yra didesnis nei 270 g CO2/KWh.
( 31 ) Šis atskleidimo reikalavimas yra suderintas su reikalavimais, nustatytais Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2022/2453 pateikiamame I šablone Galimos su klimato kaita susijusios pertvarkos rizikos rodikliai, ir su Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2020/1818 (Klimato lyginamųjų indeksų reglamento) 12 straipsnio 1 dalies d–g punktais ir 12 straipsnio 2 dalimi.
( 32 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088 (TFIAR), informacijos poreikius, nes ji grindžiama papildomu su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusiu rodikliu, kuris yra Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288, reglamentuojančio informacijos apie tvarias investicijas atskleidimą, I priedo II lentelėje esantis 4 rodiklis („Investicijos į bendroves, neįgyvendinančias išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimo iniciatyvų“). ir yra suderinta su Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2020/1818 (Klimato lyginamųjų indeksų reglamento) 6 straipsniu.
( 33 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji grindžiama privalomu su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusiu rodikliu, kuris yra Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288, reglamentuojančio informacijos apie tvarias investicijas atskleidimą, I priedo I lentelės 5 rodiklis („Neatsinaujinančiųjų išteklių energijos suvartojimo ir gamybos dalis“). Šis suskirstymas naudingas apskaičiuojant papildomą su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusį rodiklį, nustatytą to paties priedo II lentelėje (5 rodiklį „Energijos suvartojimo suskirstymas pagal neatsinaujinančiųjų energijos išteklių rūšį“).
( 34 ) Atitinkantis reikalavimus, nustatytus deleguotuosiuose aktuose dėl vandenilio gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių: 2023 m. vasario 10 d. Komisijos deleguotajame reglamente, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 papildoma Sąjungos metodika, kurioje išdėstytos išsamios nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių taisyklės, ir 2023 m. vasario 10 d. Komisijos deleguotajame reglamente, kuriuo nustatant minimalią išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo dėl perdirbtos anglies kuro naudojimo ribą ir pateikiant išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro naudojimo vertinimo metodiką papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001.
( 35 ) Didelį poveikį klimatui darantys sektoriai – sektoriai, išvardyti NACE A–H sekcijose ir L sekcijoje (kaip apibrėžta Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2022/1288).
( 36 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji grindžiama privalomu su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusiu rodikliu, kuris yra Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288, reglamentuojančio informacijos apie tvarias investicijas atskleidimą, I priedo I lentelės 5 rodiklis („Neatsinaujinančiųjų išteklių energijos suvartojimo ir gamybos dalis“).
( 37 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji grindžiama privalomu su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusiu rodikliu, kuris yra Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288, reglamentuojančio informacijos apie tvarias investicijas atskleidimą, I priedo I lentelės 6 rodiklis („Energijos suvartojimo intensyvumas konkrečiame didelio poveikio klimatui sektoriuje“).
( 38 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji grindžiama privalomais su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusiais rodikliais, kurie yra Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288, reglamentuojančio informacijos apie tvarias investicijas atskleidimą, I priedo I lentelės 1 ir 2 rodikliai („Išmetamas ŠESD kiekis“ ir „Anglies dioksido išmetimo rodiklis“). Ši informacija yra suderinta su Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2020/1818 (Klimato lyginamųjų indeksų reglamentas) 5 straipsnio 1 dalimi, 6 straipsniu ir 8 straipsnio 1 dalimi.
( 39 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji grindžiama privalomu su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusiu rodikliu, kuris yra Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288, reglamentuojančio informacijos apie tvarias investicijas atskleidimą, I priedo I lentelės 3 rodiklis („Investuojamųjų bendrovių keliamos taršos ŠESD intensyvumas“). Ši informacija yra suderinta su Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2020/1818 (Klimato lyginamųjų indeksų reglamentas) 8 straipsnio 1 dalimi.
( 40 ) Ši informacija suderinta su Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1119 (ES klimato teisės akto) 2 straipsnio 1 dalimi.
( 41 ) Ši informacija yra suderinta su Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/1818 (Klimato lyginamųjų indeksų reglamentu).
( 42 ) Šis atskleidimo reikalavimas yra suderintas su reikalavimais, įtrauktais į Komisijos įgyvendinimo reglamente 2022/2453 pateikiamą 5 šabloną Bankinė knyga. Galimos su klimato kaita susijusios fizinės rizikos rodikliai. Su fizine rizika susijusios pozicijos.
( 43 ) Šis atskleidimo reikalavimas yra suderintas su reikalavimais, įtrauktais į Komisijos įgyvendinimo reglamente 2022/2453 pateikiamą 5 šabloną Bankinė knyga. Galimos su klimato kaita susijusios fizinės rizikos rodikliai. Su fizine rizika susijusios pozicijos.
( 44 ) Šis atskleidimo reikalavimas yra suderintas su reikalavimais, įtrauktais į Komisijos įgyvendinimo reglamente 2022/2453 pateikiamą 2 šabloną Bankinė knyga. Su klimato kaita susijusi pertvarkos rizika. Paskolos, užtikrintos nekilnojamuoju turtu. Užtikrinimo priemonės energijos vartojimo efektyvumas.
( 45 ) Ši informacija yra suderinta su Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/1818 (Klimato lyginamųjų indeksų reglamentu).
►C1 ( 46 ) Šis atskleidimo reikalavimas yra suderintas su Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2022/2453 1 šablono „Galimos su klimato kaita susijusios pertvarkos rizikos rodikliai“ reikalavimais.
( 47 ) Klimato lyginamųjų indeksų standartų reglamento 12 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „ ES su Paryžiaus susitarimu suderintų lyginamųjų indeksų administratoriai į šiuos lyginamuosius indeksus neįtraukia visų šių įmonių: ◄
įmonių, gaunančių 1 % ar daugiau pajamų iš akmens anglių ir lignito žvalgymo, kasybos, gavybos, paskirstymo ar perdirbimo, arba
įmonių, gaunančių 10 % ar daugiau pajamų iš skystojo kuro žvalgymo, gavybos, paskirstymo ar perdirbimo, arba
įmonių, gaunančių 50 % ar daugiau pajamų iš dujinio kuro žvalgymo, gavybos, gamybos ar paskirstymo, arba
įmonių, gaunančių 50 % ar daugiau pajamų iš elektros gamybos esant didesniam nei 100 g CO2e /kWh taršos ŠESD intensyvumui“.
12 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad „ ES su Paryžiaus susitarimu suderintų lyginamųjų indeksų administratoriai į tuos indeksus neįtraukia visų įmonių, kurios, kaip nustatė ar apskaičiavo administratoriai ar išorės duomenų teikėjai, iš esmės trukdė siekti vieno ar daugiau aplinkosaugos tikslų, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2020/852 9 straipsnyje, laikantis šio reglamento 13 straipsnio 2 dalyje nustatytų įverčių taisyklių “.
( 48 ) 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).
( 49 ) Atitinkantis reikalavimus, nustatytus deleguotuosiuose aktuose dėl vandenilio gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių: 2023 m. vasario 10 d. Komisijos deleguotajame reglamente, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 papildoma Sąjungos metodika, kurioje išdėstytos išsamios nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių taisyklės, ir 2023 m. vasario 10 d. Komisijos deleguotajame reglamente, kuriuo nustatant minimalią išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo dėl perdirbtos anglies kuro naudojimo ribą ir pateikiant išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimo dėl iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto nebiologinės kilmės skystojo ir dujinio transporto kuro ir perdirbtos anglies kuro naudojimo vertinimo metodiką papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001.
( 50 ) Pagal 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją.
( 51 ) 2021 m. gruodžio 15 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2021/2279 dėl aplinkosauginio pėdsako metodų naudojimo produktų ir organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginiam veiksmingumui matuoti ir apie jį informuoti (OL L 471, 2021 12 30, p. 1).
( 52 ) Šis atskleidimo reikalavimas suderintas su reikalavimais, nustatytais Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2022/2453 pateikiamame 5 šablone „Su fizine rizika susijusios pozicijos“.
( 53 ) Šis atskleidimo reikalavimas suderintas su reikalavimais, nustatytais Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2022/2453 pateikiamame 5 šablone „Su fizine rizika susijusios pozicijos“.
( 54 ) 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo (OL L 153, 2010 6 18, p. 13).
( 55 ) Šis atskleidimo reikalavimas suderintas su reikalavimais, nustatytais Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2022/2453 pateikiamame 2 šablone „Paskolos, užtikrintos nekilnojamuoju turtu. Užtikrinimo priemonės energijos vartojimo efektyvumas“.
( 56 ) Išlaidų norma yra koeficientas, naudojamas nepiniginiams vienetams, pvz., tonoms, hektarams, m3 ir t. t., išreikšti piniginiais vienetais. Išlaidų normos turėtų būti grindžiamos finansinio vertinimo tyrimais ir moksliškai pagrįstos, o jų apskaičiavimo metodai turėtų būti skaidrūs. Gairių dėl šių metodų galima gauti, pvz., iš ES programos LIFE finansuojamo projekto TRANSPARENT.
( 57 ) 2006 m. sausio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 166/2006 dėl Europos išleidžiamų ir perduodamų teršalų registro sukūrimo ir iš dalies keičiantis Tarybos direktyvas 91/689/EEB ir 96/61/EB (OL L 33, 2006 2 4, p. 1).
( 58 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, poreikius, nes ji grindžiama: a) su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusiu papildomu rodikliu, kuris yra Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288, reglamentuojančio informacijos apie tvarias investicijas atskleidimą, I priedo II lentelėje nustatytas 2 rodiklis („Išmetamas oro teršalų kiekis“); b) I priedo I lentelės 8 rodikliu („Į vandenį išleidžiami teršalai“); c) I priedo II lentelės 1 rodikliu („Išmetamas neorganinių teršalų kiekis“) ir d) I priedo II lentelės 3 rodikliu („Išmetamas ozoną ardančių medžiagų kiekis“).
( 59 ) Remiantis Eurostatu, urbanizacijos laipsnis (DEGURBA) yra vietovės pobūdį apibūdinanti klasifikacija. Pagal ją vietos administraciniai vienetai (LAU arba savivaldybės), remiantis vietos gyventojų, gyvenančių urbanistiniuose klasteriuose ir urbanistiniuose centruose dalimi, skirstomi į tris teritorijų kategorijas: i) didmiesčius (tankiai apgyvendintos teritorijos), ii) miestus ir priemiesčius (vidutinio gyventojų tankumo teritorijos) ir iii) kaimo vietoves (retai apgyvendintos teritorijos).
( 60 ) 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės), OL L 334, 2010 12 17, p. 17.
( 61 ) 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (Vandens pagrindų direktyva), OL L 327, 2000 12 22, p. 1.
( 62 ) 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva), OL L 164, 2008 6 25, p. 19.
( 63 ) 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/89/ES kuria nustatoma jūrinių teritorijų planavimo sistema (OL L 257, 2014 8 28, p. 135).
( 64 ) Šaltinis: 6 TFK veiklos standartas, 2012 m.
( 65 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji grindžiama papildomu su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusiu rodikliu, kuris yra Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288, reglamentuojančio informacijos apie tvarias investicijas atskleidimą, I priedo II lentelėje esantis 7 rodiklis („Investicijos į vandentvarkos politikos neįgyvendinančias bendroves“).
( 66 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji grindžiama papildomu su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusiu rodikliu, kuris yra Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288, reglamentuojančio informacijos apie tvarias investicijas atskleidimą, I priedo II lentelėje esantis 8 rodiklis („Didelio vandens stygiaus teritorijų pozicija“).
( 67 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji grindžiama papildomu su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusiu rodikliu, kuris yra Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288, reglamentuojančio informacijos apie tvarias investicijas atskleidimą, I priedo II lentelėje esantis 12 rodiklis („Investicijos į bendroves, netaikančias tvarios vandenynų ir (arba) jūrų naudojimo praktikos“).
( 68 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji grindžiama papildomu su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusiu rodikliu, kuris yra Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288, reglamentuojančio informacijos apie tvarias investicijas atskleidimą, I priedo II lentelėje esantis 6.2 rodiklis („Vandens naudojimas ir perdirbimas“), 2. „Investuojamųjų bendrovių perdirbamo ir pakartotinai naudojamo vandens vidutinė svertinė procentinė dalis“).
( 69 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji grindžiama papildomu su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusiu rodikliu, kuris yra Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288, reglamentuojančio informacijos apie tvarias investicijas atskleidimą, I priedo II lentelėje esantis 6.1 rodiklis („Vandens naudojimas ir perdirbimas“), 1. „Vidutinis investuojamųjų bendrovių suvartojamo vandens kiekis (kubiniais metrais), tenkantis vienam milijonui eurų investuojamųjų bendrovių pajamų“).
( 70 ) „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“, COM/2020/380 final.
( 71 ) 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos ( OL L 20, 2010 1 26, p. 7 ) ir 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).
( 72 ) 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) ( OL L 164, 2008 6 25, p. 19).
( 73 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkų dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji grindžiama papildomu su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusiu rodikliu, kuris yra susijusio deleguotojo reglamento dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių 1 priedo 1 lentelės 7 rodiklis („Veikla, daranti neigiamą poveikį pažeidžiamos biologinės įvairovės teritorijoms“).
( 74 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji grindžiama papildomu su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusiu rodikliu, kuris yra susijusio deleguotojo reglamento dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių 1 priedo 2 lentelės 10 rodiklis („Žemės degradacija, dykumėjimas, dirvožemio sandarinimas“).
( 75 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji grindžiama papildomu su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusiu rodikliu, kuris yra susijusio deleguotojo reglamento dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių 1 priedo 2 lentelės 14 rodiklis („Gamtoje randamos rūšys ir saugomos teritorijos“).
( 76 ) 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (OL L 26, 2012 1 28, p. 1).
( 77 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji grindžiama papildomu su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusiu rodikliu, kuris yra Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288, reglamentuojančio informacijos apie tvarias investicijas atskleidimą, I priedo II lentelės 11 rodiklis („Investicijos į bendroves, netaikančias tvarios žemės naudojimo ir (arba) žemės ūkio praktikos“).
( 78 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji grindžiama papildomu su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusiu rodikliu, kuris yra Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288, reglamentuojančio informacijos apie tvarias investicijas atskleidimą, I priedo II lentelės 12 rodiklis („Investicijos į bendroves, netaikančias tvarios vandenynų ir (arba) jūrų naudojimo praktikos“).
( 79 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji grindžiama papildomu su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusiu rodikliu, kuris yra Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288, reglamentuojančio informacijos apie tvarias investicijas atskleidimą, I priedo II lentelės 15 rodiklis („Miškų naikinimas“).
( 80 ) Nurodytų IUCN raudonojoje nykstančių rūšių knygoje ir Europos Komisijos paskelbtoje Europos raudonojoje nykstančių rūšių knygoje.
( 81 ) Apie tiesioginio poveikio veiksnį „klimato kaita“ turi būti pranešama pagal E1 ETAS „Klimato kaita“, o „tarša“ – pagal E2 ETAS „Tarša“.
( 82 ) Pasiūlytomis 2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamentu (ES) 2018/ 2026, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1221/2009 dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) taikymo IV priedas (OL L 325, 2018 12 20, p. 18).
( 83 ) 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).
( 84 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji grindžiama su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusiu papildomu rodikliu, kuris yra Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288, reglamentuojančio informacijos apie tvarias investicijas atskleidimą, I priedo II lentelėje nustatytas 13 rodiklis („Neperdirbtų atliekų dalis“).
( 85 ) 2011 m. liepos 19 d. Tarybos direktyva 2011/70/Euratomas, kuria nustatoma panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo Bendrijos sistema (OL L 199, 2011 8 2, p. 48). Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji grindžiama su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusiu papildomu rodikliu, kuris yra Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288, reglamentuojančio informacijos apie tvarias investicijas atskleidimą, I priedo I lentelėje nustatytas 9 rodiklis („Pavojingųjų atliekų ir radioaktyviųjų atliekų procentinė dalis“).
( 86 ) Nustatyta 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/125/EB, nustatančia ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą (OL L 285, 2009 10 31, p. 10).
( 87 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš papildomų su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusių rodiklių, nustatytų Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 3 lentelės 13 rodikliu („Veikla ir tiekėjai, kuriems gresia didelė su priverstiniu arba privalomuoju darbu susijusių incidentų rizika“).
( 88 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš papildomų su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusių rodiklių, nustatytų Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 3 lentelės 12 rodikliu („Veikla ir tiekėjai, kuriems gresia didelė su vaikų darbu susijusių incidentų rizika“).
( 89 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš papildomo su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusio rodiklio, nustatyto Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 3 lentelės 9 rodikliu („Neįgyvendinama žmogaus teisių politika“).
( 90 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš privalomo su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusio rodiklio, nustatyto Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 1 lentelės 11 rodikliu.
( 91 ) Ši informacija padeda patenkinti lyginamųjų indeksų administratorių poreikius atskleisti ASV veiksnius pagal Reglamentą (ES) 2020/1816, kaip nustatyta II priedo 1 ir 2 skirsnių rodikliu „Lyginamojo portfelio pozicija įmonių, neturinčių išsamaus patikrinimo politikos, taikytinos į pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos konvencijas Nr. 1–8 įtrauktiems aspektams, atžvilgiu“.
( 92 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš papildomo su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusio rodiklio, nustatyto Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 3 lentelės 11 rodikliu („Neįgyvendinami prekybos žmonėmis prevencijos procesai ir priemonės“).
( 93 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš papildomo su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusio rodiklio, nustatyto Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 3 lentelės 1 rodikliu („Investicijos į bendroves, neįgyvendinančias nelaimingų atsitikimų darbo vietoje prevencijos politikos“).
( 94 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš papildomo su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusio rodiklio, nustatyto Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 3 lentelės 5 rodikliu („Nėra su darbuotojų reikalais susijusio skundų teikimo ir (arba) skundų nagrinėjimo mechanizmo“).
( 95 ) Ši informacija padeda patenkinti lyginamųjų indeksų administratorių informacijos poreikius, jiems atskleidžiant ASV veiksnius pagal Reglamentą (ES) 2020/1816, kaip nustatyta 2 priedo 1 ir 2 skirsnių rodikliu „Svertinis vidutinis nelaimingų atsitikimų, sužalojimų, mirčių santykis“. Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš papildomo su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusio rodiklio, nustatyto Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 3 lentelės 2 rodikliu („Nelaimingų atsitikimų skaičius“), ir lyginamųjų indeksų administratorių poreikius atskleisti ASV veiksnius pagal Reglamentą (ES) 2020/1816, kaip nustatyta II priedo 1 ir 2 skirsniuose nurodytu rodikliu „Svertinis vidutinis nelaimingų atsitikimų, sužalojimų, mirčių santykis“.
( 96 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš papildomo su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusio rodiklio, nustatyto Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 3 lentelės 3 rodikliu („Dėl sužalojimų, nelaimingų atsitikimų, žūčių ar ligų prarastų darbo dienų skaičius“).
( 97 ) Ši informacija padeda patenkinti: finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš privalomo su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusio rodiklio, nustatyto Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 1 lentelės 12 rodikliu („Nekoreguotas moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumas“), ir lyginamųjų indeksų administratorių informacijos poreikius, jiems atskleidžiant ASV veiksnius pagal Reglamentą (ES) 2020/1816, kaip nustatyta II priedo 1 ir 2 skirsnių rodikliu „Svertinis vidutinis vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas“.
( 98 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš papildomo su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusio rodiklio, nustatyto Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 3 lentelės 8 rodikliu („Per didelis vykdomojo direktoriaus darbo užmokesčio koeficientas“).
( 99 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš papildomo su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusio rodiklio, nustatyto Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 3 lentelės 7 rodikliu („Diskriminacijos atvejai“).
( 100 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš privalomo ir papildomo su pagrindinių neigiamu poveikiu susijusių rodiklių, nustatytų Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 1 lentelės 10 rodikliu ir I priedo 3 lentelės 14 rodikliu („JT pasaulinio susitarimo principų ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) rekomendacijų daugiašalėms įmonėms pažeidimai“ ir „Nustatytų didelių problemų ir incidentų žmogaus teisių srityje atvejų skaičius“); taip pat lyginamųjų indeksų administratorių informacijos poreikius, jiems atskleidžiant ASV veiksnius pagal Reglamentą (ES) 2020/1816, kaip nustatyta II priedo 1 ir 2 skirsniuose nurodytu rodikliu „Lyginamojo indekso sudedamųjų dalių, susijusių su socialiniais pažeidimais, skaičius (absoliutusis skaičius ir santykinė dalis, gauta padalijus iš visų lyginamojo indekso sudedamųjų dalių), kaip nurodyta tarptautinėse sutartyse ir konvencijose, Jungtinių Tautų principuose arba, kai taikytina, nacionalinės teisės aktuose“.
( 101 ) 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/38/EB dėl Europos darbo tarybos steigimo arba Bendrijos mastu veikiančių įmonių ir Bendrijos mastu veikiančių įmonių grupių darbuotojų informavimo bei konsultavimosi su jais tvarkos nustatymo (OL L 122, 2009 5 16, p. 28).
( 102 ) 2002 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/14/EB dėl bendros darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais sistemos sukūrimo Europos bendrijoje – Bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija dėl darbuotojų atstovavimo (OL L 80, 2002 3 23, p. 29).
( 103 ) 2022 m. spalio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2022/2041 dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio Europos Sąjungoje (OL L 275, 2022 10 25, p. 33).
( 104 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš papildomų su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusių rodiklių, nustatytų Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 3 lentelės 12 ir 13 rodikliais („Veikla ir tiekėjai, kuriems gresia didelė su vaikų darbu susijusių incidentų rizika“ ir „Veikla ir tiekėjai, kuriems gresia didelė su priverstiniu arba privalomuoju darbu susijusių incidentų rizika“).
( 105 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš papildomo su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusio rodiklio, nustatyto Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 3 lentelės 9 rodikliu („Neįgyvendinama žmogaus teisių politika“).
( 106 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš pagrindinio su neigiamu poveikiu susijusio rodiklio, nustatyto Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 1 lentelės 11 rodikliu („Nėra procesų ir atitikties mechanizmų, skirtų stebėti, kaip laikomasi JT pasaulinio susitarimo principų ir EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms“).
( 107 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš papildomo su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusio rodiklio, nustatyto Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 3 lentelės 11 rodikliu („Neįgyvendinami prekybos žmonėmis prevencijos procesai ir priemonės“).
( 108 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš papildomo su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusio rodiklio, nustatyto Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 3 lentelės 4 rodikliu („Nėra tiekėjo elgesio kodekso“).
( 109 ) Ši informacija padeda patenkinti lyginamųjų indeksų administratorių poreikius atskleisti ASV veiksnius pagal Reglamentą (ES) 2020/1816, kaip nustatyta II priedo 1 ir 2 skirsnių rodikliu „Lyginamojo portfelio pozicija įmonių, neturinčių išsamaus patikrinimo politikos, taikytinos į pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos konvencijas Nr. 1–8 įtrauktiems aspektams, atžvilgiu“.
( 110 ) Ši informacija padeda patenkinti: finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš privalomo su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusio rodiklio, nustatyto Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 1 lentelės 10 rodikliu, ir lyginamųjų indeksų administratorių informacijos poreikius, jiems atskleidžiant ASV veiksnius pagal Reglamentą (ES) 2020/1816, kaip nustatyta II priedo 1 ir 2 skirsniuose nurodytais rodikliais „Lyginamojo indekso sudedamųjų dalių, susijusių su socialiniais pažeidimais, skaičius (absoliutusis skaičius ir santykinė dalis, gauta padalijus iš visų lyginamojo indekso sudedamųjų dalių), kaip nurodyta tarptautinėse sutartyse ir konvencijose, Jungtinių Tautų principuose arba, kai taikytina, nacionalinės teisės aktuose“ ir „Lyginamojo portfelio pozicija įmonių, neturinčių išsamaus patikrinimo politikos, taikytinos į pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos konvencijas Nr. 1–8 įtrauktiems aspektams, atžvilgiu“.
( 111 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš papildomo su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusio rodiklio, nustatyto Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 3 lentelės 14 rodikliu („Nustatytų didelių problemų ir incidentų žmogaus teisių srityje atvejų skaičius“).
( 112 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš papildomo su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusio rodiklio, nustatyto Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 3 lentelės 9 rodikliu („Neįgyvendinama žmogaus teisių politika“).
( 113 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš pagrindinio su neigiamu poveikiu susijusio rodiklio, nustatyto Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 1 lentelės 11 rodikliu („Nėra procesų ir atitikties mechanizmų, skirtų stebėti, kaip laikomasi JT pasaulinio susitarimo principų ir EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms“).
( 114 ) Ši informacija padeda patenkinti: finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš privalomo su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusio rodiklio, nustatyto Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 1 lentelės 10 rodikliu („JT pasaulinio susitarimo principų ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) rekomendacijų daugiašalėms įmonėms pažeidimai“), ir lyginamųjų indeksų administratorių informacijos poreikius, jiems atskleidžiant ASV veiksnius pagal Reglamentą (ES) 2020/1816, kaip nustatyta II priedo 1 ir 2 skirsniuose nurodytu rodikliu „Lyginamojo indekso sudedamųjų dalių, susijusių su socialiniais pažeidimais, skaičius (absoliutusis skaičius ir santykinė dalis, gauta padalijus iš visų lyginamojo indekso sudedamųjų dalių), kaip nurodyta tarptautinėse sutartyse ir konvencijose, Jungtinių Tautų principuose arba, kai taikytina, nacionalinės teisės aktuose“.
( 115 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš papildomo su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusio rodiklio, nustatyto Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 3 lentelės 14 rodikliu („Nustatytų didelių problemų ir incidentų žmogaus teisių srityje atvejų skaičius“).
( 116 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš papildomo su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusio rodiklio, nustatyto Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 3 lentelės 9 rodikliu („Neįgyvendinama žmogaus teisių politika“).
( 117 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš privalomo su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusio rodiklio, nustatyto Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 1 lentelės 11 rodikliu.
( 118 ) Ši informacija padeda patenkinti: finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš privalomo su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusio rodiklio, nustatyto Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 1 lentelės 10 rodikliu („JT pasaulinio susitarimo principų ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) rekomendacijų daugiašalėms įmonėms pažeidimai“), ir lyginamųjų indeksų administratorių informacijos poreikius, jiems atskleidžiant ASV veiksnius pagal Reglamentą (ES) 2020/1816, kaip nustatyta II priedo 1 ir 2 skirsniuose nurodytu rodikliu „Lyginamojo indekso sudedamųjų dalių, susijusių su socialiniais pažeidimais, skaičius (absoliutusis skaičius ir santykinė dalis, gauta padalijus iš visų lyginamojo indekso sudedamųjų dalių), kaip nurodyta tarptautinėse sutartyse ir konvencijose, Jungtinių Tautų principuose arba, kai taikytina, nacionalinės teisės aktuose“.
( 119 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš papildomo su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusio rodiklio, nustatyto Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 3 lentelės 14 rodikliu („Nustatytų didelių problemų ir incidentų žmogaus teisių srityje atvejų skaičius“).
( 120 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš papildomo su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusio rodiklio, nustatyto Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 3 lentelės 15 rodikliu („Neįgyvendinama kovos su korupcija ir kovos su kyšininkavimu politika“).
( 121 ) 2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (OL L 305, 2019 11 26, p. 17).
( 122 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš papildomo su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusio rodiklio, nustatyto Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 3 lentelės 6 rodikliu („Nepakankama pranešėjų apsauga“).
( 123 ) Ši informacija padeda patenkinti: finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš papildomo su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusio rodiklio, nustatyto Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 3 lentelės 17 rodikliu („Apkaltinamųjų nuosprendžių už kovos su korupcija ir kovos su kyšininkavimu įstatymų pažeidimus skaičius ir baudų už šiuos pažeidimus suma“), ir lyginamųjų indeksų administratorių informacijos poreikius, jiems atskleidžiant ASV veiksnius pagal Reglamentą (ES) 2020/1816, kaip nustatyta II priedo 1 ir 2 skirsniuose nurodytu rodikliu „Apkaltinamųjų nuosprendžių skaičius ir baudų už antikorupcinių ir kovos su kyšininkavimu įstatymų pažeidimus suma“.
( 124 ) Ši informacija padeda patenkinti finansų rinkos dalyvių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/2088, informacijos poreikius, nes ji gaunama iš papildomo su pagrindiniu neigiamu poveikiu susijusio rodiklio, kuris nustatytas Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1288 dėl informacijos apie tvarias investicijas atskleidimo taisyklių I priedo 3 lentelės 16 rodikliu („Atvejai, kai imtasi nepakankamų veiksmų kovos su korupcija ir kovos su kyšininkavimu standartų pažeidimams pašalinti“).