EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32020R0692
Commission Delegated Regulation (EU) 2020/692 of 30 January 2020 supplementing Regulation (EU) 2016/429 of the European Parliament and of the Council as regards rules for entry into the Union, and the movement and handling after entry of consignments of certain animals, germinal products and products of animal origin (Text with EEA relevance) (Text with EEA relevance)
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/692, 30. jaanuar 2020, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomise ning nende järgneva liikumise ja käitlemise eeskirjadega (EMPs kohaldatav tekst) (EMPs kohaldatav tekst)
Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/692, 30. jaanuar 2020, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomise ning nende järgneva liikumise ja käitlemise eeskirjadega (EMPs kohaldatav tekst) (EMPs kohaldatav tekst)
ELT L 174, 3.6.2020, p. 379–520
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force: This act has been changed. Current consolidated version: 07/02/2023
3.6.2020 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 174/379 |
KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/692,
30. jaanuar 2020,
millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomise ning nende järgneva liikumise ja käitlemise eeskirjadega
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (edaspidi „loomatervise määrus“), (1) eriti selle artikli 234 lõiget 2, artikli 237 lõiget 4 ja artikli 239 lõiget 2,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Liidu loomatervise valdkonna õigusakte ajakohastati hiljuti loomatervise määruse vastuvõtmisega. Selle määrusega, mis jõustus 20. aprillil 2016 ja mida kohaldatakse alates 21. aprillist 2021, tunnistati kehtetuks ja asendati umbes 40 põhiõigusakti. Samuti nõuab see paljude komisjoni delegeeritud ja rakendusmääruste vastuvõtmist, et tunnistada kehtetuks ja asendada umbes 400 komisjoni õigusakti, mis kehtisid loomatervise valdkonnas enne uut õigusraamistikku, mis kehtestati loomatervise määrusega. |
(2) |
Kaubandustingimused on pärast esimeste loomatervise eeskirjade vastuvõtmist liidu tasandil muutunud ning loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste kauplemismaht on märkimisväärselt suurenenud nii liidu sees kui ka kolmandate riikidega. Samal perioodil on liidu loomatervisealase poliitika ja eeskirjade tulemusel liidus likvideeritud teatavad taudid ning paljudes liikmesriikides on muid taude ennetatud ja tõrjutud. Samas on esilekerkivad taudid korduvalt tekitanud uusi probleeme liidu loomatervise olukorrale, kaubandusele ja kohalikule majandusele neist taudidest mõjutatud aladel. |
(3) |
Käesolevas õigusaktis sätestatud eeskirjadega täiendatakse loomatervise määruses juba sätestatud eeskirju. Need peaksid andma vajalikud tagatised, et liitu sisse toodavad loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetised ei kujuta endast peetavate loomade ja metsloomade jaoks loomaterviseriski, mis võib kahjustada liidu loomataudidealast tervisestaatust ja millel võib olla kahjulik majanduslik mõju asjaomastele sektoritele. |
(4) |
Loomatervise määruse artikliga 234 on ette nähtud, et kuni ei ole vastu võetud delegeeritud õigusakte loomatervisenõuete kohta konkreetse looma, loomse paljundusmaterjali või loomse saaduse liigi ja kategooria osas, võivad liikmesriigid pärast asjaomaste riskide hindamist kohaldada riiklikke eeskirju, tingimusel et need vastavad teatavatele kõnealuses määruses kehtestatud nõuetele. Seepärast võib käesoleva määrusega hõlmamata loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikide ja kategooriate liitu sissetoomise suhtes kohaldada selliseid liikmesriikide kohaldatavaid riiklikke eeskirju. |
(5) |
Kehtivad loomatervise eeskirjad, mis on sätestatud varasemates komisjoni õigusaktides loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liitu sissetoomise kohta, on osutunud tõhusaks. Seetõttu tuleks käesolevas määruses nende kehtivate eeskirjade eesmärk ja sisu säilitada, kuid neid tuleks ajakohastada, et võtta arvesse parema õigusloome eeskirju, loomatervise määruses sätestatud uut loomatervishoiu raamistikku ning uusi teaduslikke teadmisi, rahvusvahelisi standardeid ja liidu varasemate õigusaktide rakendamisest tulenevaid praktilisi kogemusi. |
(6) |
Tarbetute kaubandushäirete vältimiseks peaksid käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate saadetiste liitu sissetoomisega seotud loomatervisenõuded tagama sujuva ülemineku juba varasemates liidu õigusaktides sätestatud nõuetelt. |
(7) |
Loomatervise määrusega on kehtestatud loomadele või inimestele edasikanduvate loomataudide ennetamise ja tõrje eeskirjad. Eelkõige on kõnealuse määruse V osa 1. peatükis, milles on kehtestatud loomatervisenõuded loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liitu sissetoomisele, sätestatud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid, et täiendada selles määruses juba sätestatud loomatervisenõudeid. |
(8) |
Loomatervise määruse artikli 229 lõikes 1 on sätestatud nõuded, mille alusel peavad liikmesriigid lubama liitu sisse tuua loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetisi. Nõuded hõlmavad tingimusi, mis käsitlevad päritolukohaks olevat kolmandat riiki või territooriumi, päritoluettevõtet, loomatervisenõudeid, millele need saadetised peavad vastama, samuti loomatervise sertifikaati, deklaratsioone või muid dokumente, mis peaksid selliste saadetistega kaasas olema. |
(9) |
Lisaks on loomatervise määruse artikli 234 lõikes 1 sätestatud, et teatavaid kolmandatest riikidest või territooriumidelt või nende tsoonidest pärit loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liike ja kategooriaid sisaldavate saadetiste liitu sissetoomise suhtes kohaldatavad loomatervisenõuded peavad olema vähemalt sama ranged kui kõnealuses määruses ja selle kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud loomatervisenõuded, mida kohaldatakse nende liikide ja kaubakategooriate liidusisese liikumise suhtes. Kui nõuded ei ole sama ranged kui määruses sätestatud nõuded, peavad need pakkuma võrdväärseid tagatisi loomatervisenõuetele, mis on kehtestatud kõnealuse määruse IV osas. |
(10) |
Loomatervise määruse artikli 234 lõikega 2 on ette nähtud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmine, et täiendada kõnealuses määruses sätestatud eeskirju seoses loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikide ja kategooriate kolmandatest riikidest või territooriumidelt liitu sissetoomise ning nende kaupade liidusisese liikumise ja liitu sissetoomisele järgneva käitlemise suhtes kohaldatavate loomatervisenõuetega, et vähendada võimalikke sellega kaasnevaid riske. |
(11) |
Loomatervise määruse artikli 237 lõikes 1 on sätestatud, et liikmesriigid annavad loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomiseks loa ainult siis, kui nende saadetistega on kaasas loomatervise sertifikaadid ja deklaratsioonid või muud kõnealuse määruse kohaselt nõutud dokumendid. Kõnealuse määruse artikli 237 lõikes 2 on sätestatud, et loomatervise sertifikaat peab olema kontrollitud ja allkirjastatud veterinaarjärelevalve ametniku poolt päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil. Sellega seoses on loomatervise määruse artikli 237 lõikega 4 ette nähtud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid, mis käsitlevad erandeid kõnealuse määruse artikli 237 lõigetes 1 ja 2 kehtestatud loomatervise sertifikaadi nõuetest, ning kehtestab eeskirjad, mille kohaselt peavad selliste saadetistega kaasas olema deklaratsioonid või muud dokumendid. |
(12) |
Loomatervise määruse artikli 239 lõikega 2 on ette nähtud, et komisjon võtab vastu delegeeritud õigusaktid, mis käsitlevad erieeskirju ja täiendavaid nõudeid teatavat liiki loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomiseks, ning nähtud ette erandid kõnealuse määruse artikli 229 lõikes 1 ja artikli 237 lõikes 1 ning selle määruse artikli 234 lõike 2 ja artikli 237 lõike 4 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides sätestatud täiendavates eeskirjades kehtestatud üldistest loomatervisenõuetest. |
(13) |
Täiendavad eeskirjad, mis tuleb käesolevas määruses loomatervise määruse artikli 234 lõike 2 ja artikli 239 lõike 2 kohaselt sätestada, on omavahel seotud. Artikli 234 lõikes 2 on sätestatud, et komisjon peab kehtestama loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomise üldnõuded, ning artikli 239 lõikes 2 on sätestatud, et komisjon peab kehtestama erieeskirjad ja lisanõuded kõnealustest üldnõuetest erandite tegemiseks. |
(14) |
Loomatervise määruse artikliga 237 ette nähtud loomatervise sertifikaadi nõuded kuuluvad nende eeskirjade raamistikku, mis käsitlevad loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomist. Kõnealuse määruse artikli 237 lõike 4 kohaselt komisjonile antud volitused loomatervisenõuetest erandite tegemiseks kuuluvad sellesse eeskirjade üldraamistikku. |
(15) |
Loomatervise määruses on juba esitatud hulk mõisteid. Lisaks tuleks käesolevas määruses võtta arvesse mõisteid, mis on kehtestatud muudes liidu õigusaktides, mis hõlmavad toiduhügieeni ja ametlikku kontrolli käsitlevaid seotud valdkondi, nagu näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 853/2004 (2) kehtestatud mõisteid. Selleks et kehtestada loomatervisenõuded loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liitu sissetoomisele, on siiski asjakohane lisada erimõisted, sealhulgas loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste teatavate kategooriate mõisted. Neid mõisteid on vaja selleks, et selgitada, millised loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste kategooriad kujutavad endast loomaterviseriski ning mille suhtes tuleb seetõttu kohaldada liitu sissetoomisel loomatervisenõudeid. |
(16) |
Liidu õigusaktide järjepidevuse huvides ja lähtuvalt loomaterviseriskist, mida need tooted endast kujutavad, peaks mõiste „värske liha“ käesoleva määruse tähenduses hõlmama mõisteid „värske liha“, „hakkliha“ ja „lihavalmistised“, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 853/2004 I lisas. |
(17) |
Lisaks peaks käesolevas määruses sisalduv mõiste „lihatooted“ hõlmama mõisteid „lihatooted“, „töödeldud maod“, „põied“, „sooled“, „sulatatud loomarasvad“ ja „lihaekstraktid“, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 853/2004. Selle põhjuseks on asjaolu, et loomatervise seisukohast kujutavad kõik need kaubad endast sama loomaterviseriski ja nende suhtes tuleks kohaldada samu riskimaandamismeetmeid. |
(18) |
Määruses (EÜ) nr 853/2004 sätestatud mõistet „rümp“ tuleks kohandada nii, et selle raames oleks määratletud „kabjalise rümp“, et eristada seda mõistest „rups“. Selle põhjuseks on asjaolu, et need kaks kaupa kujutavad endast erinevaid loomaterviseriske, kusjuures „rups“ kujutab endast suuremat riski. |
(19) |
Käesolevas määruses tuleks määratleda „kestad“ ja selle mõiste puhul tuleks arvesse võtta Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervishoiu eeskirjade sõnastikus sisalduvat mõistet. Mõiste peaks selgitama, milliseid loomseid saadusi tuleb pidada kestadeks ja mille suhtes tuleks seetõttu kohaldada käesolevas määruses ette nähtud konkreetseid töötlusi riskide maandamiseks. |
(20) |
Loomatervise määruse artikli 229 lõikega 1 on ette nähtud, et loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult siis, kui need on pärit kolmandatest riikidest või territooriumidelt, mis on kantud konkreetsesse liiki või kategooriasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste liitu sissetoomist lubavasse loetellu vastavalt artikli 230 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele, ning kui kõnealused saadetised on kooskõlas artiklis 234 sätestatud loomatervisenõuetega ja hiljem vastu võetud delegeeritud õigusaktidega. Käesoleva määrusega tuleks pädevale asutusele anda kohustus kontrollida, kas sellised liitu sissetoodavad saadetised vastavad nendele nõuetele. |
(21) |
Loomatervise määruse artikli 237 lõikes 1 on sätestatud, et teatavaid kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt pärit loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste liike ja kategooriaid sisaldavaid saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult siis, kui nende saadetistega on kaasas kas kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse välja antud loomatervise sertifikaat või deklaratsioonid või muud dokumendid või kõik need dokumendid. Seetõttu tuleks käesolevas määruses selgitada, milliseid dokumente igal üksikjuhul nõutakse, ning teha pädevale asutusele kohustuseks kontrollida, kas sellised liitu sissetoodavad saadetised vastavad sellele üldnõudele. |
(22) |
Teave, mis sisaldub loomatervise sertifikaatides, deklaratsioonides ja muudes loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetistega kaasas olevates dokumentides, peab täpselt kajastama seda, kas need saadetised vastavad loomatervise määruses ettenähtud üldnõuetele ja käesolevas määruses sätestatud asjakohastele nõuetele. Seetõttu tuleks käesolevas määruses sätestada selliste saadetiste liitu sissetoomise eest vastutavatele ettevõtjatele ja sisenemisliikmesriigi pädevatele asutustele kohustused seoses saadetistega kaasas olevate dokumentide kehtivuse ja nende saadetiste liitu sissetoomise kõlblikkusega. |
(23) |
Võttes arvesse loomaterviseriske (näiteks taudide peiteajad) ja selleks, et vältida loomatervise sertifikaatide kuritarvitamist, on vaja piiritleda sertifikaatide kehtivusaega üksnes loomade ja haudemunade puhul. Selle põhjuseks on asjaolu, et need kujutavad endast suuremat loomaterviseriski kui loomsed saadused, mille suhtes võib olla võetud riskimaandamismeetmeid, ja loomne paljundusmaterjal, mida veetakse külmutatuna suletud ja pitseeritud konteinerites. Kuna elusloomade ja haudemunade meretransport võib kesta kaua, tuleks sertifikaadi kehtivusaega sellisel juhul pikendada, tingimusel et on kohaldatud teatavaid riskimaandamismeetmeid. |
(24) |
Loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomisel järgitavad loomatervisenõuded ning kolmandate riikide ja territooriumide poolt selle kohta antavad tagatised sõltuvad loomatervise määruse artiklis 5 ja II lisas loetletud taudidest ja nende kategooriatest vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 1 ja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisale (3). Selles määruses on sätestatud A-, B-, C-, D- ja E-kategooria taudi määratlused ja märgitud, et loetellu kantud taudide suhtes kohaldatavaid taudiennetuse ja -tõrje eeskirju, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõikes 1, tuleb kohaldada selle lisas olevasse loetellu kantud liikide ja liigirühmade suhtes. |
(25) |
Loomatervise määruse II osa 1. peatükis on sätestatud taudist teavitamise ja aruandluse eeskirjad, et tagada liidus taudide varajane avastamine ja tõhus tauditõrje. Käesolevas määruses tuleks täpsustada kolmandates riikides või territooriumidel kehtivate teavitamis- ja aruandlussüsteemide üksikasjad (sealhulgas taudid, millest tuleks teavitada ja aru anda), et tagada liidus rakendatavate süsteemidega samaväärsed süsteemid. Kuigi elusloomad võivad levitada taude, mille puhul nad on lisatud rakendusmääruses (EL) 2018/1882 loetellu kantud liikide hulka, ei saa kõik loomsed saadused ja kogu nendelt loomadelt saadud paljundusmaterjal kõiki neid taude edasi kanda. Käesolevas määruses tuleks selgitada, millised on ohtlikud loomataudid ja millest tuleb seetõttu teavitada ja aru anda liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste iga konkreetse liigi ja kategooria puhul. |
(26) |
Käesolevas määruses sätestatud loomatervisenõuded peaksid põhinema erinevatel loomaterviseriskide kaitsetasemetel. Erinevad nõuded varieeruvad sõltuvalt sellest, kas need on seotud päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumiga, selle kolmanda riigi või territooriumi piires asuva tsooniga, vesiviljelusloomade puhul selle kolmanda riigi või territooriumi piires asuva bioturvarühmikuga, loomade või loomsete saaduste päritoluettevõttega või paljundusmaterjali kogumisettevõtte või -jaamaga. |
(27) |
Taudiseire ja taudi jälgitavus ettevõtetes on liidu tauditõrjepoliitika määrava tähtsusega elemendid. Käesolev määrus peaks sisaldama teatavaid põhinõudeid jälgitavuse ja loomatervise ülevaatuste kohta liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade päritoluettevõtetes ning selliste loomade päritoluettevõttes, kellelt liitu sissetoomiseks ettenähtud loomne paljundusmaterjal ja loomsed saadused on saadud. Need nõuded peaksid olema samaväärsed määruses (EL) 2016/429 sätestatud nõuetega ning kõnealuse määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides ja rakendusaktides sätestatud nõuetega. |
(28) |
Lisaks sellele peaks kolmandas riigis või territooriumil teatavat tüüpi loomi pidav või paljundusmaterjali tootev ettevõte juhul, kui ta kujutab endast erilist loomaterviseriski, saama liitu eksportimiseks kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse eriloa, andes samaväärsed tagatised, mis on teatavatele liidu ettevõtetele ette nähtud määruse (EL) 2016/429 artiklitega 92–100. |
(29) |
Liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetisi ei tohiks nende päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil käsitada loomaterviseriskina ning nende suhtes ei tohiks kohaldada riiklikke likvideerimisprogramme ega muid loomaterviseprobleemidel põhinevaid riiklikke piiranguid. |
(30) |
Liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste loomatervisenõuded peavad tagama tõhusa kaitse loomataudide liitu sissetoomise ja liidus levimise eest. Kõnealuste saadetiste liitu sissetoomist ei tohiks lubada kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt või nende tsoonidest või vesiviljelusloomade puhul nende bioturvarühmikutest, mis on nakatunud teatavate loetellu kantud taudidega, mille puhul on liidul taudivaba staatus ja mis kujutavad sellest tulenevalt endast liidus suurt loomaterviseriski. |
(31) |
Liidu ülesanne on hinnata, kas päritolukohaks olev kolmas riik, territoorium või tsoon või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmik on konkreetsest taudist vaba. Liidu hinnang peaks põhinema kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse esitatud taudiseireteabel ning selles tuleks võtta arvesse loomatervise määruse II osas ja komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/689 (4) ettenähtud liidu loomatervise eeskirju. Täiendavate riskimaandamismeetmetena võidakse teatavate taudide ja asjaolude korral nõuda eritingimusi. |
(32) |
Kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile teatavast taudist vaba staatuse andmine peab põhinema rahvusvaheliselt tunnustatud diagnostilistel uuringutel ja meetoditel, mida tehakse samade standardite ja korra kohaselt, mida kohaldatakse liidus. |
(33) |
On vaja tagada, et liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste tervisestaatus vastaks päritolukohaks oleva kolmanda riigi, territooriumi või tsooni antud tagatistele. Seetõttu tuleks käesolevas määruses sätestada loomade jaoks minimaalne viibimisaeg päritolukohaks olevas kolmandas riigis, kolmandal territooriumil, tsoonis või päritoluettevõttes ning liitu lähetamisele eelnev minimaalne periood, mille vältel nad ei puutu kokku halvema tervisestaatusega kaupadega. Minimaalse viibimisaja pikkuse arvestamisel tuleks võtta arvesse asjakohaste taudide peiteaega ning loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste kavandatavat sihtkohta ja kasutust. |
(34) |
Koerte, kasside ja valgetuhkrute puhul ei ole viibimisaeg vajalik, kuna igal juhul tuleb vaktsineerida marutaudi vastu, mis on nende liikide puhul kõige problemaatilisem taud. Võistlustel, võiduajamistel või hobustega seotud kultuuriüritustel osalevad registreeritud hobused tuleks samuti vabastada teatavatest viibimisaja nõuetest, kui nad vastavad lisatagatiste nõuetele. See erand põhineb eeldusel, et selliste hobuste tervislik seisund on väga hea. |
(35) |
Liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste tervisestaatust võidakse ohustada nende veo ajal päritolukohast kuni liitu sissetoomise kohani, kui nad puutuvad kokku loomade või toodetega, mis ei vasta samadele nõuetele või kui nende transiit toimub läbi kolmandate riikide, territooriumide või tsoonide, millel on halvem tervisestaatus kui päritolukohaks oleval kolmandal riigil, territooriumil või selle tsoonil. Seetõttu tuleks nende tervisestaatuse säilitamiseks kohaldada teatavaid ennetusmeetmeid. |
(36) |
Tagamaks, et liitu lähetatakse ainult terveid loomi, peaksid saadetistes olevad loomad enne nende lähetamist läbima veterinaarjärelevalve ametniku tehtava kliinilise kontrolli. Kõnealuse kontrolli tegemise ajakava tuleks kohandada teatavate liikide ja nendega kaasneva riskiga. |
(37) |
Liitu sissetoomiseks ette nähtud maismaaloomi, haudemune ja veeloomi tuleks vedada ainult läbi selliste kolmandate riikide, territooriumide või tsoonide või maha laadida ainult sellistes kolmandates riikides, kolmandatel territooriumidel või tsoonides, mis on samuti kantud samade looma- ja haudemunade liikide ja kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu. Nende riikide, territooriumide või tsoonide loetellu kandmine näitab, et nad annavad päritolukohaks oleva kolmanda riigi, territooriumi või selle tsooniga samaväärsed loomatervise tagatised. |
(38) |
Maismaaloomade ja haudemunade vedamisel õhusõiduki või laevaga võib esineda ootamatusi, näiteks veovahendite mehaanilised probleemid, streigid lennujaamades ja meresadamates või ettenägematud viivitused. Seetõttu on asjakohane näha ette erandid juhtudel, kui saab anda tagatisi. See võimaldab jätkata maismaaloomade ja haudemunade vedu liitu, tagades samal ajal nende kaupade tervisestaatuse ja ennetades täiendavaid loomaterviseriske. |
(39) |
Kuna hobuslaste puhul on ümberlaadimised ja vahepeatused loeteluvälistes riikides osa tavalistest veotoimingutest, tuleks neid teatavate ennetusmeetmete võtmise korral lubada. |
(40) |
Veovahendite puhastamine ja desinfitseerimine on loomataudide leviku riski vältimisel keskse tähtsusega. Liitu saatmiseks ette nähtud elusloomade saadetiste vedamisel tuleks veovahend puhastada ja desinfitseerida vahetult enne loomade pealelaadimist liitu lähetamiseks. |
(41) |
Loomade kogumine päritolukohaks olevates kolmandates riikides või kolmandatel territooriumidel võib kujutada endast täiendavat riski liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade tervisestaatusele, kuna loomad segunevad ja puutuvad kokku erineva päritoluga loomadega. Seetõttu tuleks selliste kogumiste arvu ja kestust ning liike, mida lubatakse koguda, vähendada miinimumini ja need peaksid piirduma liikidega, mille puhul toimivad usaldusväärsed jälgitavussüsteemid. |
(42) |
Lisaks üldistele loomatervisenõuetele on vaja näha ette erinõuded, milles võetakse arvesse loomaterviseriske, mis on seotud käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate maismaaloomade eri liikide ja kategooriatega. |
(43) |
Rakendusmääruses (EL) 2018/1882 on loomatervise määruse kohaselt määratletud kabiloomade eri liigid kantud erinevatele loetletud taudidele vastuvõtlike liikide loetellu. Loetellu kantud taudid on samas määruses sätestatud ka eri liiki kabiloomade puhul eri kategooriates. Seetõttu tuleks käesolevas määruses selgelt kehtestada kabiloomade eri liikidele ja kategooriatele erinõuded ja -tagatised seoses loetellu kantud taudidega. |
(44) |
Selleks et ennetada selliste A-kategooria taudide esinemist, millest liitu peetakse vabaks, peaks kabiloomade päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooni üldnõue olema samaväärne taudivabadus ajavahemiku jooksul, mis tagab, et loomade sissetoomine kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist ei sea ohtu liidu taudivaba staatust. B-kategooria taudide puhul, mille jaoks on liidul kohustuslikud likvideerimisprogrammid, tuleks käesoleva määrusega näha ette riskimaandamismeetmed, kui päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium ei ole sellistest taudidest täiesti vaba. |
(45) |
Kui kabiloomade saadetised on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriikidesse, mis on ametlikult taudivabad või kus on veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi, veiste viirusdiarröa või Aujeszky haiguse viiruse nakkuse heakskiidetud likvideerimisprogramm, peaksid need saadetised vastama lisanõuetele eesmärgiga tagada, et kõnealused loomad ei kahjustaks nende konkreetsete liikmesriikide tervisestaatust seoses nimetatud taudidega. |
(46) |
Päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumiga seotud erieeskirju ja täiendavaid loomatervisenõudeid tuleks kohaldada juhul, kui kabiloomad pärinevad kinnisest ettevõttest ja on ette nähtud sissetoomiseks liidus asuvasse kinnisesse ettevõttesse. Erieeskirjades tuleks võtta arvesse nende kinniste ettevõtete eripära ja eritingimusi, millele nad vastavad, et päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus ja sihtliikmesriigi pädev asutus need heaks kiidaks. |
(47) |
Kinnine päritoluettevõte võib asuda kolmandas riigis või kolmandal territooriumil, mida ei ole kantud konkreetsete kabiloomaliikide liitu sissetoomist lubavasse loetellu. Siiski tuleb kolmanda riigi või territooriumi siseriiklikke õigusakte ja veterinaarteenistusi hinnata. Lisaks peaks päritoluettevõte järgima taudiseire, veterinaarjärelevalve, andmete säilitamise ja tegevusega seotud lisanõudeid. Selleks et tagada nende tagatiste andmine, tuleks käesolevas määruses sätestada eritingimused, mille alusel kolmanda riigi või territooriumi pädev asutu neile kinnistele ettevõtetele heakskiidu annab. Sihtliikmesriik peaks koostama selliste kinniste ettevõtete loetelu kõnealuse liikmesriigi pädeva asutuse tehtud riskihindamise soodsa hinnangu põhjal, mis põhineb ettevõtte poolt asjaomaste loomaterviseriskide kohta esitatud asjakohasel teabel. |
(48) |
Kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude liitu sissetoomisel tuleks kohaldada konkreetseid loomatervisenõudeid, mis võimaldavad käsitleda konkreetseid riske, mida kujutavad endast nende loomade jaoks asjakohased loetellu kantud taudid. Nendes nõuetes tuleks võtta arvesse kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude kategooriat, liiki ja kavandatavat kasutust ning need peaksid tagama tõhusa kaitse kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt pärinevate ohtlike loomataudide liidus levimise eest. |
(49) |
Selleks, et soodustada väikeste kodulinnusaadetistega kauplemist, tuleks kehtestada erinõuded ja erandid saadetistele, milles on vähem kui 20 kodulindu (v.a silerinnalised linnud). |
(50) |
Võttes arvesse tehistingimustes peetavate lindudega seotud tegevusi ja loomaterviseriske, tuleks nende loomade saadetiste liitu sissetoomiseks anda luba ainult siis, kui need on pärit ettevõtetest, millele on andnud heakskiidu tehistingimustes peetavate lindude päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooni pädevad asutused. Tehistingimustes peetavad linnud tuleks nende liitu saabumisel paigutada karantiini, et kinnitada mis tahes ohtliku taudi puudumine. |
(51) |
Lisaks peaksid lindude ja haudemunade saadetised juhul, kui need on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriikidesse, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus, vastama lisanõuetele, tagamaks et need saadetised ei kahjusta nende konkreetsete liikmesriikide tervisestaatust seoses nimetatud taudiga. |
(52) |
Väikese tarumardika (Aethina tumida) nakkus on üks mesilastele kõige ohtlikumaid taude. See on liidus enamjaolt eksootiline, kuid viimastel aastakümnetel levinud kogu maailmas ning tekitab mesindusele suuri probleeme ja võib mõjutada ka kimalasi. Liigi Tropilaelaps lestad (Tropilaelaps spp.) on mesilasi potentsiaalselt laastavad patogeenid. Ka nemad on liidus eksootilised. Nende taudide vastu pole praegu olemas tõhusaid ja ohutuid raviviise. Kui need taudid toodaks sisse liitu saabuvate saadetistega, kujutaksid need endast ohtu nii mesindussektori kui ka muude sektorite jätkusuutlikkusele, võides mõjutada põllumajandust ja keskkonda, mis saavad kasu peetavate ja metsmesilaste tolmeldamisest. |
(53) |
Ameerika haudmemädanikku esineb liidus aeg-ajalt, kuid seda hoitakse mesilastega kauplemisel kontrolli all, samas kui teatavad liidu alad on tunnistatud varroalestadest vabaks ja need on kaitstud kaubanduse lisatagatistega, et hoida liidus olevad sihtkohad ohutuna. Liidu tasandil kehtivad eeskirjad on olnud ja jäävad oluliseks mesilaste ja kimalaste saadetistega eespool nimetatud patogeenide liitu sissetoomise ohu vähendamisel. Seetõttu tuleks sellised eeskirjad sätestada käesolevas määruses. |
(54) |
Väikese tarumardika või liigi Tropilaelaps lesta nakkuse suhtes on võimalik kergesti kontrollida üksnes ilma vastseteta mesilasemasid koos väikese arvu saatjamesilastega ühe mesilasemaga tarus, mistõttu peaks mesilaste liitu sissetoomine piirduma selliste saadetistega. |
(55) |
Keskkonnast eraldatud ettevõtetes aretatud ja kasvatatud kimalasperedega kaubeldakse sageli aiandustööstuses. Arvestades veetavate perede puhul tavaliselt kasutatavaid ruume, menetlusi ja suletud konteinereid, tuleks kimalaste (Bombus spp.) liitu sissetoomise luba anda ainult neile peredele, mida aretatakse, kasvatatakse ja pakendatakse üksnes kontrollitud keskkonnatingimustes ettevõtetes ning mida saab kontrollida, veendumaks et need ei sisalda väikest tarumardikat. |
(56) |
Marutaud on inimestele ja loomadele avalduva võimaliku mõju tõttu üks liidus kõige ohtlikumaid taude, millesse haigestuvad koerad, kassid ja valgetuhkrud. Seetõttu peavad liikmesriigid vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/689 viima ellu marutaudi nakkuse vastase kohustusliku likvideerimisprogrammi. Marutaudi võimaliku liitu sissetoomise ennetamiseks tuleks kõigi liitu sissetoodavate koerte, kasside ja valgetuhkrute saadetiste puhul nõuda vaktsineerimist, võttes arvesse selle taudi vastaste olemasolevate vaktsiinide kättesaadavust ja tõhusust. |
(57) |
Taudivaba staatusega või heakskiidetud Echinococcus multilocularis’e likvideerimisprogrammiga liikmesriiki sissetoomiseks ette nähtud koerad peaksid vastama lisanõuetele, et tagada selle staatuse kaitse neis liikmesriikides. Sellega seoses tuleks sellistele koertele enne nende liitu sissetoomist teha ennetavat ravi. Kui koerad, kassid ja valgetuhkrud on ette nähtud liidus asuvasse kinnisesse ettevõttesse toomiseks, tuleks kohaldada marutaudi ja Echinococcus multilocularis’e nakkusega seotud erieeskirju ja täiendavaid loomatervisenõudeid, võttes arvesse selliste ettevõtete tegevuse eripära ja eritingimusi, mille alusel neis loomi peetakse. |
(58) |
Loomne paljundusmaterjal võib kujutada endast olulist ohtu loomataudide levikule. Eriti kehtib see sperma puhul, kuid vähemal määral ka munarakkude ja embrüote puhul. Kuna loomset paljundusmaterjali kogutakse või toodetakse piiratud arvu doonorite abil, kuid kasutatakse laialdaselt loomade üldpopulatsioonis, võib see muutuda paljude loomade taudiallikaks, kui seda ei käidelda nõuetekohaselt või ei klassifitseerita õige tervisestaatuse alusel. Seda on minevikus ette tulnud ja see on põhjustanud olulist majanduslikku kahju. Seetõttu tuleb teatavate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali liitu sissetoomisele kehtestada loomatervisenõuded. |
(59) |
Kabiloomade paljundusmaterjali liitu sissetoomise nõuded peaksid põhinema elusloomade liitu sissetoomise nõuetel. |
(60) |
Erinõuded loomse paljundusmaterjali ettevõtetele, kus kogutakse, toodetakse, töödeldakse ja säilitatakse kabiloomade paljundusmaterjali, mis vastab liitu sissetoomise nõuetele, peaksid kajastama liidusisese liikumise suhtes kehtestatud nõuded. Sama käsitlusviisi kasutatakse loomse paljundusmaterjali jälgitavuse ja loomatervisenõuete puhul. |
(61) |
Kuna loomset paljundusmaterjali tuleb vedada kolmandates riikides asuvatest kinnistest ettevõtetest liidus asuvatesse kinnistesse ettevõtetesse, tuleks käesoleva määrusega sätestada sellise sissetoomise jälgitavuse ja loomatervise erinõuded. |
(62) |
Loomatervisenõuetes haudemunade liitu sissetoomisele tuleks arvestada riske, mis on seotud loetellu kantud taudidega, mida haudemunade eri kategooriatega võidakse liitu sisse tuua. Seetõttu peaksid sellised nõuded vastama vastavate linnuliikide või -kategooriate liitu sissetoomise nõuetele. |
(63) |
Lisaks peaksid kodulindude haudemunad juhul, kui need on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriikidesse, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus, vastama lisanõuetele, tagamaks et need ei kahjusta nende konkreetsete liikmesriikide staatust. |
(64) |
Loomsed saadused võivad levitada tauditekitajaid loomadele ja toodetele. Värskete loomsete saaduste ja loomse toorainega seotud loomaterviserisk on ilmselgelt suurem kui töödeldud ja käideldud saadustega seotud risk. Seetõttu peaksid loomatervisenõuded värske liha, toorpiima, ternespiima ja ternespiimatoodete päritolukohaks olevale kolmandale riigile või territooriumile olema rangemad kui nõuded lihatoodete ja piimatoodete puhul. Kõnealuste töödeldud toodete töötlemine peab siiski olema tõhus, et vähendada nende poolt kujutatavat riski sõltuvalt saaduse päritoluliigist ning päritoluriigist või -territooriumist. |
(65) |
Liidus A-kategooria taudide esinemise puhuks kehtestatud piirangutsoonidest pärit loomsete saaduste suhtes kohaldatavad töötlused riskide maandamiseks sätestatakse komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/687 (5) olemasolevate teaduslike teadmiste ja varasemate õigusaktide kohaldamisel saadud kogemuste põhjal. Seetõttu tuleks samu töötlusi riskide maandamiseks kohaldada nende saaduste suhtes, mis on pärit kolmandatest riikidest, kolmandatelt territooriumidelt või nende tsoonidest ja mis kujutavad endast samaväärset loomaterviseriski. |
(66) |
Värske liha liitu sissetoomisega seotud riske tuleks vähendada nõuetega, mis käsitlevad päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi taudivabadust, ja loomataude käsitlevate nõuetega, mida kohaldatakse liha saamiseks kasutatud elusloomade suhtes, nõuetega peetavate loomade tapmisele saatmise kohta, nõuetega tapmise või surmamise kohta ning nõuetega käitlemise ja ettevalmistamise kohta. |
(67) |
Maismaaloomade värsket liha võib saada nii peetavatelt loomadelt (sh määruses (EÜ) nr 853/2004 määratletud tehistingimustes peetavatelt ulukitelt) kui ka metsloomadelt. Liidus tuleb liha, mis saadakse tootmisloomadena peetavatelt loomadelt, eriti liikidelt Bos taurus, Capra hirchus, Ovis aries, ja Sus scrofa, saada tapamajas. Piisavate ja samaväärsete tagatiste andmiseks on seetõttu asjakohane vältida olukorda, kus need liigid klassifitseeritakse tehistingimustes peetavate ulukite või metsloomadena, kui liitu sissetoomiseks ette nähtud värske liha pärineb neilt. |
(68) |
Kui kolmandas riigis või kolmandal territooriumil tekib asjakohase loomataudi puhang, on peetavate loomade tapmise kuupäev ja koht või metsloomade või tehistingimustes peetavate ulukite surmamise kuupäev oluline tegur, mille abil teha kindlaks nende loomade ja neilt saadud loomsete saadustega seotud võimalikud loomaterviseriskid. Seetõttu tuleb kindlaks teha tapmise või surmamise kuupäev, et kontrollida, kas loomad on tapetud või surmatud perioodil, mil taudipuhangut ei olnud ja mil kolmas riik või territoorium oli kantud loetellu, mille alusel oli neil lubatud tuua liitu sisse värsket liha. |
(69) |
Loomsete saaduste töötlemisviis peaks olema kooskõlas riskiga, mida kujutab endast saadust tootev kolmas riik või territoorium või selle tsoon. Selliste töödeldud loomsete saaduste liitu sissetoomist, mis on läbinud töötluse, mille tõhusust loetellu kantud ohtlike taudidega seotud riskide kõrvaldamisel loomse saaduse konkreetse kategooria puhul ei ole tõestatud, tuleks lubada ainult kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt või nende tsoonidest, mis annavad kõik tagatised seoses vabadusega asjakohastest taudidest. Kolmandate riikide või territooriumide või nende tsoonide puhul, mis ei anna kõiki neid tagatisi, tuleks loomsete saaduste liitu sissetoomiseks anda luba ainult juhul, kui need saadused on läbinud eritöötluse. |
(70) |
Mõnel juhul hangib kolmas riik või territoorium või selle tsoon lihatoodete tootmiseks toorest liha, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on kantud eritöötluse läbinud asjaomaste liikide lihatoodete liitu sissetoomist lubavasse loetellu. Sellistel juhtudel peaks lihatoode läbima kõigi võimalike loomaterviseriskide vähendamiseks alati kõige rangema eritöötluse. |
(71) |
Linnuliha sisaldavad lihatooted, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus on esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi või Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse puhang, peaksid läbima töötluse, mis aitab tõhusalt vähendada riski liitu sissetoomist lubavasse loetellu kantud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis. Sel viisil võib lubada kaubandusel jätkuda enne tõrjemeetmete (nt piirkondadeks jaotamise meetmed) rakendamist. Kohe pärast taudipuhangut riskide maandamiseks tehtud töötlemine vähendab loomaterviseriske ja samal ajal ka mõju kaubandusele. |
(72) |
Kui lihatooteid valmistatakse eri liikide värskest lihast, peaks selline töötlemine kõrvaldama kõik võimalikud loomaterviseriskid. Seega, kui töötlemine toimub enne segamist, peab eri tüüpi värske liha läbima värske liha päritoluliikidele määratud asjaomase töötluse. Kui töötlemine toimub pärast segamist, peab valmis lihatoode läbima töötluse, mis on määratud sellele värske liha koostisosale, mis kujutab endast suurimat loomaterviseriski. |
(73) |
Kestade sissetoomisega seotud konkreetsete loomaterviseriskide vähendamiseks ette nähtud töötlusviisid tuleks läbi vaadata ja neid tuleks ajakohastada, võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjoni (6) hinnatud uusimate teaduslike tõendite järeldusi ja soovitusi. |
(74) |
Toorpiima, piimatoodete, ternespiima ja ternespiimatoodete liitu sissetoomise tingimused põhinevad loomaterviseriskidel, mida need tooted endast kujutavad. Sellised riskid on seotud päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooniga ja loomaliikidega, kellelt need saadi. Suu- ja sõrataud ning veiste katku viiruse nakkus on piima ja ternespiima puhul kaks ohtlikku taudi, mistõttu tuleks toorpiima ja ternespiima tuua sisse ainult neist kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt või nende tsoonidest, mis on kõnealustest taudidest vabad. Ka ternespiimatooted peaksid pärinema ainult neist kolmandatest riikidest, kolmandatelt territooriumidelt või nende tsoonidest, kuna puuduvad teaduspõhised riske maandavad töötlused, mis tagaksid tauditekitaja hävitamise selles tootekategoorias. |
(75) |
Liikidelt Bos taurus, Ovis aries, Capra hircus, Bubalus bubalis ja Camelus dromedarius saadud piima puhul saab suu- ja sõrataudiga seotud riski vähendada, kohaldades üldtuntud konkreetseid riskide maandamiseks kasutatavaid töötlusi. Kuna aga muudelt loomaliikidelt kui Bos taurus, Ovis aries, Capra hircus, Bubalus bubalis ja Camelus dromedarius pärit piimatoodete puhul ei ole teatavate kõnealuste töötlemisviiside tõhusust võimalik tagada, tuleks nende suhtes kohaldada kõige rangemaid riskide maandamiseks kasutatavaid töötlusi. |
(76) |
Loomsete saaduste töötlemine peaks alati toimuma liitu sissetoomist lubavasse loetellu kantud päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis. |
(77) |
Loetellu kantud veeloomade liike veetakse mõnikord meritsi laevades, sh sumplaevades, mis võivad teekonna vältel vett vahetada. Sellistel juhtudel peaks loomadel lisaks tervisesertifikaadile olema kaasas ka laeva kapteni allkirjastatud deklaratsioon, milles on üksikasjalik ülevaade lähte- ja sihtsadamate ning muude reisi ajal külastatud sadamate kohta. See deklaratsioon peaks kinnitama, et laeva pardal olevad loetellu kantud liikide loomad ei ole olnud tingimustes, mis oleksid võinud lõppsihtkohta reisimise ajal nende tervisestaatust muuta. |
(78) |
Veeloomi võib liitu sisse tuua mitmel eri eesmärgil. Arvestades elusloomade liikumisega seotud haigestumise riski, tuleks selliseid inimtoiduks liitu sissetoodavaid loomi käidelda samamoodi kui neid, kes tuuakse liitu sisse muudel eesmärkidel, näiteks loomapidamiseks või loodusesse laskmiseks. Muud veeloomadelt saadud loomsed saadused kujutavad endast väiksemat riski kui elusad veeloomad ja seetõttu on selliste edasiseks töötlemiseks liitu saabuvate saaduste suhtes võetavad meetmed leebemad kui elusloomade suhtes võetavad meetmed. |
(79) |
Veeloomade loodusvetesse laskmine on suure riskiga tegevus, kui need loomad on loetellu kantud taudiga nakatunud. Sel põhjusel peaks päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon või bioturvarühmik konkreetselt A- ja B-kategooria taudide korral olema neist taudidest vaba, kui veeloomad on ette nähtud liidus loodusvetesse laskmiseks. Lisaks peaksid loodusvetesse laskmiseks liitu toodud veeloomad olema alati pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust, mis on kuulutatud vabaks C-kategooria taudist, isegi kui sihtliikmesriik või -tsoon või -piirkond ei ole sellest taudist vaba. |
(80) |
Veeloomade haiguste korral võivad liikmesriigid võtta loomatervise määruse artikli 226 alusel riiklikke meetmeid loeteluväliste taudide mõju piiramiseks oma territooriumil. Sellistel juhtudel peavad taudidele vastuvõtlike liikide saadetised, mille suhtes neid riiklikke meetmeid kohaldatakse, pärinema samuti kolmandatest riikidest, kolmandatelt territooriumidelt, nende tsoonidest või bioturvarühmikutest, mis on neist taudidest vabad. |
(81) |
Loomatervise määruse artikkel 226 on oma olemuselt sama nagu nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ (7) artikkel 43, kuna sellega lubatakse liikmesriikidel võtta loeteluväliste taudide vastu riiklikke meetmeid. Seetõttu on asjakohane jätkuvalt tunnustada loetelu, kuhu on kantud taudid ja asjaomased liigid, mille suhtes kõnealused meetmed on kehtestatud. Need üksikasjad tuleks sätestada käesolevas määruses. |
(82) |
Liidusiseselt kohaldatakse teatavaid vesiviljelusettevõtete registreerimise ja heakskiitmise eeskirju. See, kas ettevõtet saab registreerida või kas see tuleks heaks kiita, sõltub riskist, mida ettevõte endast taudi nakatumise või selle leviku seisukohalt kujutab. Seepärast on oluline, et kolmanda riigi, territooriumi, selle tsooni või bioturvarühmiku vesiviljelusettevõtetest liitu sissetoodavad vesiviljelusloomad oleksid pärit ühtmoodi hinnatavatest vesiviljelusettevõtetest. Seda silmas pidades peaksid sellised ettevõtted täitma registreerimis- ja heakskiitmisnõudeid, mis on vähemalt sama ranged kui sellistele ettevõtetele liidus kehtestatud nõuded. |
(83) |
Kõigis olukordades ei ole kohustuslik kohaldada nõuet, et loetellu kantud veeloomade liigid ja nende loomade loomsed saadused oleksid pärit taudivabast kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust. Sellise päritoluta veeloomade ja nende loomade loomsete saaduste liitu sissetoomise hõlbustamiseks võib kohaldada teatavaid riskimaandamismeetmeid. Loetellu kantud veeloomade liikide puhul on vastuvõetavad teatavad riskimaandamismeetmed ja sellise liikumisega seotud madalamat riskitaset arvestades on muude veeloomadelt saadud loomsete saaduste kui elusate veeloomade puhul vastuvõetavad teistsugused, vähem ranged riskimaandamismeetmed. |
(84) |
Veeloomade suhtes kohaldatavad riskimaandamismeetmed hõlmavad nende saatmist tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse, kinnisesse ettevõttesse või heakskiidetud karantiiniasutusse pärast nende liitu sissetoomist. Teatavaid muid riskimaandamismeetmeid kohaldatakse selliste loetellu kantud limuste ja koorikloomade liikide suhtes, mis saabuvad liitu elusalt ja kooskõlas määrusega (EÜ) nr 853/2004, kuid mis kujutavad endast vastuvõetavat riski sõltuvalt sellest, kuidas neid enne lähetamist käideldi või pakendati, või selle tõttu, et need ei ole mõeldud enne töötlemist liidus ladustamiseks. |
(85) |
On võimalik teha erandeid nõuetest, et teatavad muud veeloomadelt saadud loomsed saadused kui elusad veeloomad peavad olema pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust, mis on vaba asjakohastest loetellu kantud taudidest. Sellise kaubanduse toimumist võimaldavad riskimaandamismeetmed võivad tähendada loomsete saaduste saatmist liidus asuvasse tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse edasiseks töötlemiseks või selle tagamist, et loomsed saadused koosnevad kaladest, mis tapeti ja puhastati siseelunditest enne nende liitu lähetamist. Mõlemal juhul hinnatakse loomsete saadustega kaasnevat riski tähtsusetuks. |
(86) |
Rakendusmäärusega (EL) 2018/1882 on kehtestatud nimekiri veeloomade liikidest ja liigirühmadest, mis kujutavad endast arvestatavat riski loomatervise määruse artiklis 5 ja II lisas loetellu kantud taudide levimisel. Loetelu sisaldab ka vektorliikide loetelu, mis on esitatud kõnealuse määruse lisas oleva tabeli 4. veerus. Paljud neist liikidest ei toimi siiski kõigil asjaoludel siirutajatena. Liikumist silmas pidades on üksikasjad asjaolude kohta, mil neid liike peetakse loetellu kantud taudide siirutajateks, sätestatud käesoleva määruse XXX lisas. Kui loetellu kantud veeloomade liigid ei vasta siirutajaks olemise tingimustele, ei kohaldata nende suhtes käesoleva määruse eeskirju. Lisaks ei kohaldata käesolevas määruses muude veeloomadelt saadud loomsete saaduste kui elusate veeloomade suhtes sätestatud meetmeid ka rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 4. veerus loetletud liikide suhtes, pidades silmas nende toodete väiksemat riskitaset. |
(87) |
Kõiki käesolevas määruses sätestatud erandeid ja käitlemisnõudeid, mis on seotud loetletud liikidesse kuuluvate veeloomadega ja nendelt loetletud liikidelt saadud muude loomsete saadustega kui elusad veeloomad, tuleks kohaldada ka nende rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 4. veerus loetletud liikide suhtes, mille suhtes liikmesriigid on võtnud loomatervise määruse artikli 226 alusel riiklikke meetmeid. Samamoodi tuleks kõnealuseid erandeid ja käitlemisnõudeid kohaldada ka teatavate vastuvõtlike liikide suhtes. |
(88) |
On oluline, et loetellu kantud veeloomade liike ja vett, milles neid veetakse, käideldaks pärast liitu sissetoomist nõuetekohaselt, tagamaks et nad ei kujuta endast haigestumise riski. Asjakohane käitlemine hõlmab ka selle tagamist, et loomad veetakse otse sihtkohta ja neid ei lasta ega paigutata muul viisil liidu loodusvetesse, kus nad võivad tekitada haigestumise riski. |
(89) |
Teatavatel juhtudel võib sihtkoha pädev asutus siiski anda loa selliste loomade loodusvetesse laskmiseks. Kõigil sellistel juhtudel peaks pädev asutus tagama, et vette laskmine või paigutamine ei kahjustaks tervisestaatust vettelaskmise kohas. Lisaks peaksid vette lastavad loomad isegi juhul, kui sihtveekogu ei ole teatavast C-kategooria taudist vaba, olema sellest taudist vabad, et tagada liidu loodusvete looduslike populatsioonide parim üldine tervisestaatus. |
(90) |
Seoses kaasneva loomaterviseriskiga tuleks kõiki läbi liidu toimuvaid transiitvedusid käsitada liitu sissetoomisega seotud liikumistena, kuna need kätkevad sama riskitaset. Seetõttu peaksid transiitveod vastama kõigile asjakohastele liitu sissetoomise nõuetele. Siiski tuleks päritolukohaga seotud konkreetsete riskimaandamistingimuste alusel kehtestada transiidile erandid ja erieeskirjad. Selliste erandite ja erieeskirjade eesmärk on hõlmata olukordi, kus liit ei ole loomade ja loomsete saaduste lõppsihtkoht, ning võtta arvesse geograafilisi piiranguid ja geopoliitilisi tegureid. |
(91) |
Erandid ja erieeskirjad tuleks kehtestada ka liikmesriikide vahelisele loomade ja loomsete saaduste saadetiste transiidile läbi kolmanda riigi või territooriumi. See hõlmab olukordi, kus liikmesriik nõuab sellist liitu sissetoomist. |
(92) |
Mõnel juhul keelduvad kolmanda riigi või territooriumi pädevad asutused nende piiril tehtud kontrolli järel teatavaid kaupu vastu võtmast. Loomatervise määruse artikli 239 alusel tuleks vastu võtta erieeskirjad, mis lubavad neid kaupu tagastada põhjusel, et need on toodetud liidu loomatervisealaste õigusaktide kohaselt. |
(93) |
Erieeskirjad on vajalikud ka registreeritud hobuste liitu naasmiseks pärast ajutist eksporti kolmandatesse riikidesse võiduajamistel, võistlustel ja hobustega seotud kultuuriüritustel osalemiseks. |
(94) |
Loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liitu sissetoomist käsitlevate liidu õigusaktide ühetaolise kohaldamise huvides ning nende selguse ja läbipaistvuse tagamiseks tuleks käesoleva määrusega tunnistada kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 206/2010, (8) komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 139/2013, (9) komisjoni määrus (EL) nr 605/2010, (10) komisjoni määrus (EÜ) nr 798/2008, (11) komisjoni otsus 2007/777/EÜ, (12) komisjoni määrus (EÜ) nr 119/2009, (13) komisjoni määrus (EL) nr 28/2012 (14) ja komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/759 (15). |
(95) |
Käesolevas määruses sisalduvad eeskirjad on seotud alates 21. aprillist 2021 kehtiva loomatervise määruse eeskirjadega ja täiendavad neid. Sel põhjusel ja selleks, et hõlbustada uue loomatervist käsitleva õigusraamistiku kohaldamist, tuleks käesolevat määrust samuti kohaldada alates 21. aprillist 2021, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I OSA
ÜLDEESKIRJAD
1. JAOTIS
REGULEERIMISESE, KOHALDAMISALA JA MÕISTED
Artikkel 1
Reguleerimisese ja kohaldamisala
1. Käesoleva määrusega kehtestatakse täiendavad loomatervise eeskirjad, mis käsitlevad teatavate liikide ja kategooriate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomist kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt või nende tsoonidest või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikutest. Samuti kehtestatakse määrusega eeskirjad kõnealuste saadetiste liikumise ja käitlemise kohta pärast nende liitu sissetoomist.
2. I osas sätestatakse:
a) |
liikmesriikide pädevate asutuste kohustused anda liitu sissetoomise luba II–VI osaga hõlmatud loomaliikide ja -kategooriate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetistele (artiklid 3 ja 4); |
b) |
ettevõtjate kohustused, mis käsitlevad II–VI osaga hõlmatud loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomist ning nende liikumist ja käitlemist pärast liitu sissetoomist (artikkel 5); |
c) |
üldised loomatervisenõuded liitu sissetoomisele, punktides a ja b osutatud saadetiste liikumine ja käitlemine pärast liitu sissetoomist ning erandid neist üldnõuetest, mida kohaldatakse kõigi II–VI osaga hõlmatud loomaliikide ja -kategooriate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste suhtes (artiklid 6–10). |
3. II osas sätestatakse üldised loomatervisenõuded liitu sissetoomisele ning liikumine ja käitlemine pärast liitu sissetoomist ja erandid sellistest nõuetest teatavate maismaaloomade puhul (1. jaotis).
Lisaks kehtestatakse määrusega konkreetsed loomatervisenõuded, mida kohaldatakse iga sellise maismaaloomaliigi ja -kategooria suhtes, eelkõige järgmiste loomade suhtes:
a) |
loetletud liikidesse kuuluvad peetavad kabiloomad (2. jaotis); |
b) |
kodulinnud ja tehistingimustes peetavad linnud, välja arvatud sihtliikmesriigi pädeva asutuse heakskiidetud kaitseprogrammide tarvis imporditud tehistingimustes peetavad linnud (3. jaotis); |
c) |
mesilased (Apis mellifera) ja kimalased (Bombus spp.) (4. jaotis); |
d) |
koerad, kassid ja valgetuhkrud (5. jaotis). |
4. III osas sätestatakse üldised loomatervisenõuded liitu sissetoomisele ning liikumine ja käitlemine pärast liitu sissetoomist ja erandid sellistest nõuetest järgmiste peetavate maismaaloomaliikide ja -kategooriate paljundusmaterjali puhul:
a) |
veised, sead, lambad, kitsed ja hobuslased (1. jaotis); |
b) |
kodulinnud ja tehistingimustes peetavad linnud (2. jaotis); |
c) |
muud kui punktides a ja b loetletud loomad (3. jaotis). |
5. IV osas sätestatakse üldised loomatervisenõuded liitu sissetoomisele ning liikumine ja käitlemine pärast liitu sissetoomist ja erandid sellistest nõuetest järgmiste maismaaloomaliikide ja -kategooriate loomsete saaduste puhul:
a) |
loetellu kantud liikidesse kuuluvad peetavad ja looduslikud kabiloomad; |
b) |
kodulinnud; |
c) |
uluklinnud. |
6. V osas sätestatakse loomatervisenõuded liitu sissetoomisele, samuti liikumisele ja käitlemisele pärast liitu sissetoomist ning erandid neist nõuetest järgmiste veeloomaliikide puhul nende kõikides arengustaadiumites ja nendelt saadud loomsete saaduste puhul, välja arvatud looduslikud veeloomad ja nendelt looduslikelt veeloomadelt saadud loomsed saadused, mis on lossitud kalalaevadelt otse inimtoiduks:
a) |
ülemklassi Agnatha ja klassidesse Chondrichthyes, Sarcopterygii ja Actinopterygii kuuluvad loetellu kantud kalad; |
b) |
hõimkonda Mollusca kuuluvad loetellu kantud veelimused; |
c) |
alamhõimkonda Crustacea kuuluvad loetellu kantud koorikloomad; |
d) |
XXIX lisas loetletud liikide hulka kuuluvad veeloomad, kes on vastuvõtlikud veeloomade haigustele, mille suhtes on teatavad liikmesriigid kehtestanud määruse (EL) 2016/429 artiklis 226 sätestatud riiklikud meetmed muude kui loetellu kantud taudide mõju piiramiseks. |
7. VI osas sätestatakse üldeeskirjad, teatavad erandid ja täiendavad nõuded transiidiks läbi liidu ning teatavate loomaliikide ja -kategooriate, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liitu tagasitoomiseks.
8. VII osas on lõppsätted.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse rakendusmääruses (EL) 2018/1882 ja määruse (EÜ) nr 853/2004 I lisas sätestatud mõisteid, v.a juhul, kui need mõisted hõlmavad määratlusi, mis on määratletud käesoleva artikli teises lõigus.
Lisaks kasutatakse ka järgmisi mõisteid:
1) |
„loetellu kantud kolmas riik, territoorium või selle tsoon“ – kolmas riik, territoorium või selle tsoon, mis on kantud selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikute loetellu, millest on lubatud liitu tuua teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liike ja kategooriaid kooskõlas määruse (EL) 2016/429 artikli 230 lõike 1 kohaselt vastu võetud rakendusaktidega; |
2) |
„loetelu“ – selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikute loetelu, millest pärit loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste konkreetsete liikide ja kategooriate saadetiste liitu sissetoomiseks on antud luba määruse (EL) 2016/429 artikli 230 lõike 1 kohaselt vastu võetud rakendusaktidega; |
3) |
„veovahend“ – maantee- või raudteesõiduk, laev või õhusõiduk; |
4) |
„konteiner“ – puitpakend, kast, hoiukoht või muu jäik struktuur, mida kasutatakse loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste veoks ja mis ei ole veovahend; |
5) |
„veis“ – perekonda Bison, Bos (sh alamperekonda Bos, Bibos, Novibos ja Poephagus) või Bubalus (sh alamperekonda Anoa) kuuluv kabiloom või nende perekondade loomaliikide ristamisel saadud järglane; |
6) |
„lammas“ – perekonda Ovis kuuluv kabiloom või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane; |
7) |
„kits“ – perekonda Capra kuuluv kabiloom või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane; |
8) |
„siga“ – sugukonda Suidae kuuluvasse määruse (EL) 2016/429 III lisas loetletud liiki kuuluv kabiloom; |
9) |
„hobuslane“ – perekonda Equus kuuluv kabjaline (sh hobused, eeslid ja sebrad) või selle perekonna loomaliikide ristamisel saadud järglane; |
10) |
„kaamellane“ – sugukonda Camelidae kuuluvasse määruse (EL) 2016/429 III lisas loetletud liiki kuuluv kabiloom; |
11) |
„hirvlane“ – sugukonda Cervidae kuuluvasse määruse (EL) 2016/429 III lisas loetletud liiki kuuluv kabiloom; |
12) |
„registreeritud hobuslane“ –
|
13) |
„tapmiseks ette nähtud loomad“ – peetavad maismaaloomad, kes tuleb viia tapamajja kas otse või pärast kogumist; |
14) |
„taudi ei ole teadaolevalt esinenud“ – ühtegi ettevõttes peetavat asjaomast liiki looma või loomade rühma ei ole liigitatud kõnealuse taudi kinnitatud juhtumiks, ning igasugune taudikahtluse juhtum on välistatud; |
15) |
„sanitaarrühm“ – nende loetellu kantud kolmandate riikide rühm, kus valitsevad loetellu kantud hobuslaste taudidega seotud üldised loomaterviseriskid, mis nõuavad hobuslaste liitu sissetoomisel eriliste riskimaandamismeetmete võtmist ja tervisetagatiste andmist; |
16) |
„linnukari“ – kõik ühesuguse tervisestaatusega kodulinnud või tehistingimustes peetavad linnud, keda hoitakse samas ruumis või samas tarandikus ja kes moodustavad ühe epidemioloogilise üksuse; kinniselt peetavate kodulindude puhul hõlmab see kõiki linde, kes jagavad sama õhuruumi; |
17) |
„sugulinnud“ – 72 tunni vanused või vanemad haudemunade tootmiseks mõeldud kodulinnud; |
18) |
„tootmislinnud“ – 72 tunni vanused või vanemad tarbimiseks mõeldud liha, munade või muude saaduste tootmiseks või uluklindude varude taastootmiseks kasvatatavad kodulinnud; |
19) |
„ööpäevased tibud“ – vähem kui 72 tunni vanused kodulinnud; |
20) |
„mesilane“ – liiki Apis mellifera kuuluv loom; |
21) |
„kimalane“ – perekonna Bombus liiki kuuluv loom; |
22) |
„koer“ – peetav loom liigist Canis lupus; |
23) |
„kass“ – peetav loom liigist Felis silvestris; |
24) |
„valgetuhkur“ – peetav loom liigist Mustela putorius furo; |
25) |
„kordumatu heakskiidunumber“ – pädeva asutuse antud number; |
26) |
„määratletud patogeenivabad munad“ – haudemunad, mis on pärit „määratletud patogeenidest vabadest kanakarjadest“, nagu on kirjeldatud Euroopa farmakopöas, ja mis on ette nähtud üksnes diagnoosimiseks, uurimistööks või farmaatsias kasutamiseks; |
27) |
„sperma, ootsüütide või embrüote saadetis“ või „loomse paljundusmaterjali saadetis“ – ühest heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõttest lähetatav ja ühe loomatervise sertifikaadiga hõlmatud sperma, ootsüütide, in vivo saadud embrüote või in vitro toodetud embrüote kogus; |
28) |
„sperma“ – looma või loomade muutmata, töödeldud või lahjendatud ejakulaat; |
29) |
„ootsüüdid“ – ootidogeneesi haploidsed staadiumid, sealhulgas sekundaarsed ootsüüdid ja munarakud; |
30) |
„embrüo“ – looma varajane arenemisjärk, mil seda on võimalik siirdada vastuvõtvasse emaslooma; |
31) |
„heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõte“ – seemendusjaam, embrüokogumisrühm, embrüotootmisrühm, loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõte või loomse paljundusmaterjali säilituskeskus; |
32) |
„keskuse veterinaararst“ – veterinaararst, kes vastutab seemendusjaamas, loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõttes või loomse paljundusmaterjali säilituskeskuses toimuva tegevuse eest, nagu on ette nähtud käesolevas määruses; |
33) |
„rühma veterinaararst“ – veterinaararst, kes vastutab embrüokogumisrühma või embrüotootmisrühma tegevuse eest, nagu on ette nähtud käesolevas määruses; |
34) |
„karantiiniruum“ – rajatis, millele pädev asutus on andnud loa veiste, sigade, lammaste või kitsede isoleerimiseks vähemalt 28 päeva jooksul enne nende vastuvõtmist seemendusjaama; |
35) |
„seemendusjaam“ – loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on heaks kiitnud liitu sissetoomiseks ette nähtud veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste sperma kogumiseks, töötlemiseks, säilitamiseks ja veoks; |
36) |
„embrüokogumisrühm“ – spetsialistide rühmast või üksusest koosnev loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on heaks kiitnud liitu sissetoomiseks ette nähtud in vivo saadud embrüote kogumiseks, töötlemiseks, säilitamiseks ja veoks; |
37) |
„embrüotootmisrühm“ – spetsialistide rühmast või üksusest koosnev loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on heaks kiitnud liitu sissetoomiseks ette nähtud ootsüütide kogumiseks, töötlemiseks, säilitamiseks ja veoks ning nende loomade embrüote in vitro tootmiseks – vajaduse korral säilitatud spermaga –, säilitamiseks ja veoks; |
38) |
„loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõte“ – loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on heaks kiitnud liitu sissetoomiseks ette nähtud ühe või mitme liigi spermakoguste, ootsüütide või embrüote või loomse paljundusmaterjali liikide või eri loomaliikide paljundusmaterjalide mis tahes kombinatsiooni töötlemiseks, sealhulgas vajaduse korral sperma sooliseks sorteerimiseks, ja säilitamiseks; |
39) |
„loomse paljundusmaterjali säilituskeskus“ – loomse paljundusmaterjali ettevõte, mille pädev asutus on heaks kiitnud liitu sissetoomiseks ette nähtud ühe või mitme liigi spermakoguste, ootsüütide või embrüote või loomse paljundusmaterjali liikide või eri loomaliikide paljundusmaterjalide mis tahes kombinatsiooni säilitamiseks; |
40) |
„liha“ – kabiloomade, kodulindude ja uluklindude kõik osad, mis sobivad inimtoiduks, sh veri; |
41) |
„värske liha“ – liha, hakkliha ja lihavalmistised, sealhulgas vaakumpakendatud või kontrollitud keskkonda pakendatud liha, hakkliha ja lihavalmistised, millele pole rakendatud muud säilitusprotsessi peale jahutamise, külmutamise või kiirkülmutamise; |
42) |
„kabilooma rümp“ – tapetud või surmatud kabilooma terve lihakeha pärast järgmist:
|
43) |
„rups“ – muu värske liha kui kabilooma rümbaliha, isegi kui see on rümbaga veel loomulikult ühendatud; |
44) |
„lihatooted“ – liha töötlemise saadused, sealhulgas töödeldud maod, põied, sooled, sulatatud loomarasvad ja lihaekstraktid, või selliste töödeldud toodete edasise töötlemise saadused, mille lõikepind näitab, et tootel puuduvad värskele lihale iseloomulikud omadused; |
45) |
„kestad“ – põied ja sooled, mida on pärast puhastamist töödeldud kudede kraapimise, rasvatustamise ja pesemise teel ning mis on soolatud või kuivatatud; |
46) |
„ternespiim“ – peetava looma piimanäärmetest 3–5 päeva pärast poegimist erituv vedelik, milles on paljus antikehi ja mineraalaineid ning mille eritumine eelneb toorpiima tootmisele; |
47) |
„ternespiimatooted“ – ternespiima töötlemise saadused või selliste töödeldud toodete edasise töötlemise saadused; |
48) |
„sumplaev“ – vesiviljeluses kasutatav laev, millel on sump või paak elusate kalade vees hoidmiseks ja transportimiseks; |
49) |
„ametliku kontrolli teabehaldussüsteem“ – määruse (EL) 2017/625 (16) artiklis 131 sätestatud ametliku kontrolli teabehaldussüsteem. |
2. JAOTIS
ÜLDISED LOOMATERVISENÕUDED LOOMADE, LOOMSE PALJUNDUSMATERJALI JA LOOMSETE SAADUSTE SAADETISTE LIITU SISSETOOMISELE NING NENDE JÄRGNEVALE LIIKUMISELE JA KÄITLEMISELE
Artikkel 3
Liikmesriikide pädevate asutuste kohustused
Pädev asutus annab loa loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomiseks II–VI osaga hõlmatud liikidele ja kategooriate puhul, mille suhtes tehakse ametlik kontroll, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2017/625 artikli 47 lõikega 1, tingimusel et:
a) |
saadetised on pärit järgmisest kohast:
|
b) |
päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on kinnitanud, et saadetised on kooskõlas järgmisega:
|
c) |
saadetistega on kaasas järgmised dokumendid, millega on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus andnud vajalikud tagatised punktis b osutatud loomatervisenõuete täitmise kohta:
Loomade ja haudemunade saadetiste puhul peab punkti c alapunktis i osutatud loomatervise sertifikaat olema välja antud 10 päeva jooksul enne saadetise piiripunkti saabumist; meretranspordi korral võib nimetatud perioodi siiski merereisi kestuse võrra pikendada. |
Artikkel 4
Saadetiste sertifitseerimise kuupäev
1. Käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste liike ja kategooriaid sisaldavaid saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult tingimusel, et kõnealuseid saadetisi ei sertifitseeritud liitu lähetamiseks enne kuupäeva, mil kõnealune päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon või vesiviljelusloomade puhul selle bioturvarühmik kanti loetellu, mis hõlmab teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikide ja kategooriate liitu sissetoomist.
2. Kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist või vesiviljelusloomade puhul selle bioturvarühmikust pärit loomade, haudemunade ja loomsete saaduste saadetisi ei lubata liitu sisse tuua alates kuupäevast, mil need ei vasta enam loomatervisenõuetele, mida kohaldatakse teatavate loomade, haudemunade ja loomsete saaduste liikide ja kategooriate liitu sissetoomise suhtes, välja arvatud juhul, kui liit on loetelus määranud eritingimused loetellu kantud kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile ja teatavatele loomade, haudemunade ja loomsete saaduste liikidele ja kategooriatele.
Artikkel 5
Ettevõtjate kohustused
1. Käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikide ja kategooriate saadetiste liitu sissetoomise eest vastutavad ettevõtjad esitavad need saadetised ametliku kontrolli tegemiseks liidu pädevale asutusele, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2017/625 artikli 47 lõikega 1, ning tagavad, et kõnealused saadetised vastavad järgmistele nõuetele:
a) |
artiklites 3 ja 4 ning 6–10 sätestatud üldised loomatervisenõuded loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomisele; |
b) |
loomatervisenõuded, mida kohaldatakse teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikide ja kategooriate saadetiste ning nende kavandatava kasutuse suhtes, nagu on sätestatud II–VI osas. |
2. Ettevõtjad, kes vastutavad käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste liikide ja kategooriate saadetiste liitu sissetoomise kohast sihtkohta liikumise eest, ning ettevõtjad, kes vastutavad kõnealuste saadetiste käitlemise eest pärast nende liitu sissetoomist, tagavad, et:
a) |
pädev asutus on lubanud saadetised vastavalt artiklile 3 liitu sisse tuua; |
b) |
saadetised vastavad teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikide ja kategooriate loomatervisenõuetele, mis käsitlevad selliste saadetiste liikumist ja käitlemist pärast nende liitu sissetoomist ning mis on sätestatud II–VI osas; |
c) |
saadetisi ei kasutata muuks otstarbeks kui selleks, milleks nad said päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädevalt asutuselt liitu sissetoomiseks sertifikaadi. |
Artikkel 6
Päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi siseriiklikud õigusaktid või loomatervishoiusüsteemid
1. Loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetisi lubatakse kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt liitu sisse tuua ainult juhul, kui:
a) |
iga sellise I lisas osutatud loetellu kantud taudi esinemise kahtluse ja kinnitamise korral, mis on seotud saadetises olevate loetellu kantud loomaliikidega või loetellu kantud loomaliikidega, millelt on pärit liitu sisse tuua lubatud saadetises olev loomne paljundusmaterjal või loomsed saadused, tuleb seaduse alusel sellest pädevale asutusele teatada ja aru anda; |
b) |
on kasutusel süsteemid, mis tuvastavad esilekerkivaid taude; |
c) |
on kasutusel süsteemid, mis tagavad, et vedelate toidujäätmete söötmine ei ole I lisas osutatud loetletud taudide allikas:
|
2. Liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetisi lubatakse kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist liitu sisse tuua ainult siis, kui selles päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis võib kõnealused saadetised õiguspäraselt turule lasta ja nendega kaubelda.
Artikkel 7
Loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste tervisestaatusega seotud üldnõuded
1. Loomade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad:
a) |
ei ole loomad, kes surmatakse päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil riikliku programmi alusel taudide (sealhulgas I lisas osutatud asjaomaste loetellu kantud taudide ja esilekerkivate taudide) likvideerimiseks; |
b) |
loomadel ei esinenud saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise ajal loomataudide sümptomeid; |
c) |
on pärit ettevõttest, mille suhtes ei kohaldatud sellest ettevõttest saadetise liitu lähetamise ajal riiklikke piiravaid meetmeid:
|
2. Loomse paljundusmaterjali saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need on saadud loomadelt, kes vastasid kogumise ajal järgmistele tingimustele:
a) |
neil ei esinenud loomataudide sümptomeid; |
b) |
neid peeti neid ettevõttes, mille suhtes ei kohaldatud loomatervisega seotud põhjustel riiklikke piiravaid meetmeid, sealhulgas piiranguid, mis on seotud I lisas osutatud asjaomaste loetellu kantud taudide ja esilekerkivate taudidega. |
3. Loomsete saaduste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need on saadud järgmistelt loomadelt:
a) |
maismaaloomad, kellel ei esinenud loomataudide sümptomeid järgmise tegevuse ajal:
|
b) |
veeloomade puhul ei esinenud tapmise või loomsete saaduste tootmiseks kogumise ajal loomataudide sümptomeid; |
c) |
neid ei surmatud, tapetud või – limuste ja elusate koorikloomade puhul – neid ei eemaldatud veest riikliku programmi alusel taudide likvideerimiseks; |
d) |
neid peeti ettevõttes, mille suhtes ei kohaldatud loomatervisega seotud põhjustel riiklikke piiravaid meetmeid, sealhulgas vajaduse korral piiranguid, mis on seotud I lisas osutatud loetellu kantud taudide ja esilekerkivate taudidega järgmise ajal:
|
Artikkel 8
Loomade päritoluettevõttega seotud üldnõuded
Lisaks II–V osas sätestatud erinõuetele lubatakse loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui peetavate loomade päritoluettevõte või nende peetavate loomade päritoluettevõte, kellelt on saadud loomne paljundusmaterjal või loomsed saadused, vastab järgmistele nõuetele:
a) |
see peab olema päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädevas asutuses registreeritud ja sellele peab olema määratud kordumatu registreerimisnumber; |
b) |
selle peab olema heaks kiitnud päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus, kui seda on nõutud käesoleva määrusega ja selles sätestatud tingimustel, ning sellele peab olema antud kordumatu heakskiidunumber; |
c) |
see peab olema päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse järelevalve all; |
d) |
sellel peab olema süsteem, mis võimaldab vähemalt kolme aasta vältel pidada ja säilitada ajakohastatud arvestust, mis sisaldab vähemalt järgmist teavet:
|
e) |
veterinaararst peab seal tegema korrapäraseid loomatervise ülevaatusi, et tuvastada märke, mis viitavad taudide (sealhulgas I lisas osutatud loetellu kantud taudid, mis on asjaomased teatava looma, loomse paljundusmaterjali ja loomse saaduse liigi ja kategooria puhul, samuti esilekerkivad taudid) esinemisele osutavate ilmingute avastamisele ja sellest teavitamisele. Selliste loomatervise ülevaatuste sagedus peab olema asjaomasest ettevõttest tulenevate riskidega proportsionaalne. |
Artikkel 9
Proovivõtmine, laboriuuringud ja muud uuringud
Loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui proovivõtmine, laboriuuringud ja muud käesoleva määrusega nõutud uuringud on tehtud
a) |
proovide põhjal, mille on võtnud pädev asutus või mis on võetud tema järelevalve all, kusjuures asutus on
|
b) |
kooskõlas järgmisega:
|
c) |
ametlikus laboris, mis on määratud määruse (EL) 2017/625 artikli 37 kohaselt. |
Artikkel 10
Päritolukoha taudivabadus ja eritingimused
1. Loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on tõendanud, et kolmas riik, territoorium või selle tsoon või loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste päritoluettevõte on käesoleva määruse nõuetele vastavalt teatavatest taudidest vaba:
a) |
vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/689 või |
b) |
haiguste puhul, mis ei kuulu delegeeritud määruse (EL) 2020/689 kohaldamisalasse, kooskõlas konkreetsete eeskirjadega, kui need eeskirjad on käesolevas määruses sätestatud, ja taudiseireprogrammiga, mida rakendab päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium ja mis peab olema:
|
2. Vesiviljelusloomade ja vesiviljelusloomadelt saadud loomsete saaduste puhul, kui päritolukohaks olev bioturvarühmik peab olema teatavatest taudidest vaba, lubatakse kõnealuseid saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui päritolukohaks oleva kolmanda riigi pädev asutus on taudivabadust tõendanud vastavalt lõike 1 punktidele a ja b.
3. Kui käesolevas määruses nõutakse eritingimuste kohaldamist, mis on seotud päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooni vabadusega teatavatest taudidest:
a) |
peab päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus olema eelnevalt taganud nende tingimuste täitmise; |
b) |
peab liit olema need eritingimused loetelus konkreetselt määranud loetellu kantud kolmandale riigile või territooriumile või selle tsoonile või bioturvarühmikule ning teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikidele ja kategooriatele. |
II OSA
ARTIKLITES 3 JA 5 OSUTATUD LOOMATERVISENÕUDED PEETAVATE MAISMAALOOMADE LIITU SISSETOOMISELE
1. JAOTIS
ÜLDISED LOOMATERVISENÕUDED PEETAVATELE MAISMAALOOMADELE
Artikkel 11
Peetavate maismaaloomade jaoks ette nähtud viibimisaeg
Peetavate maismaaloomade (v.a koerad, kassid ja valgetuhkrud) saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need vastavad järgmistele nõuetele:
a) |
loomad täitsid saadetise liitu lähetamise kuupäevale vahetult eelneva järjestikuse ajavahemiku jooksul viibimisaja nõude, mis on sätestatud III lisa järgmistes tabelites:
|
b) |
loomad:
|
Artikkel 12
Võiduajamistel, võistlustel ja kultuuriüritustel osalevate registreeritud hobuste viibimisajaga seotud erandid
1. Erandina artikli 11 punkti b alapunktist i loetakse muud kui tapmiseks ettenähtud hobuslased III lisa tabelis 1 sätestatud viibimisaja nõudele vastavaks, kui nad on enne liitu lähetamist viibinud III lisa tabeli 1 teises veerus osutatud ajavahemikul lisaks päritolukohaks olevale kolmandale riigile või territooriumile või selle tsoonile ka
a) |
liikmesriigis või |
b) |
registreeritud hobuste puhul: vahepealseks viibimiskohaks olevas loetellu kantud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, kust antakse sel eesmärgil luba registreeritud hobuste liitu sissetoomiseks, tingimusel, et nad toodi päritolukohaks olevasse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni loomatervisenõuete kohaselt, andes loomatervise tagatised, mis on vähemalt sama ranged kui need, mida kohaldatakse võiduajamistel ja võistlustel osalevate registreeritud hobuste otse liitu sissetoomise suhtes sellest kolmandast riigist, vahepealse elukoha territooriumilt või selle tsoonist. |
2. Erandina artikli 11 punkti b alapunktist ii loetakse võiduajamistel, võistlustel ja hobustega seotud kultuuriüritustel osalevad registreeritud hobused III lisa tabeli 1 kolmandas veerus sätestatud viibimisaja nõudele vastavaks, kui nad viibisid enne lähetamist päritolukohaks või vahepealseks viibimiskohaks oleva kolmanda riigi muudes ettevõtetes kui päritoluettevõte, tingimusel et:
a) |
kõnealused muud ettevõtted on olnud kolmanda riigi või territooriumi veterinaarjärelevalve ametniku järelevalve all; |
b) |
kõnealuste muude ettevõtete suhtes ei kohaldatud loomatervisega seotud põhjustel riiklikke piiravaid meetmeid, sealhulgas piiranguid, mis on seotud I lisas osutatud asjaomaste taudide ja esilekerkivate taudidega; |
c) |
kõnealused muud ettevõtted vastavad artiklis 23 sätestatud loomatervisenõuetele. |
3. Samuti erandina artikli 11 punkti b alapunktist ii lubatakse liitu sisse tuua võiduajamistel, võistlustel ja hobustega seotud kultuuriüritustel osalevaid registreeritud hobuseid, kes on puutunud kokku hobuslastega, kes on kolmandasse riiki, kolmandale territooriumile või selle tsooni sisse toodud muust kolmandast riigist, kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist või muust päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi tsoonist, tingimusel et:
a) |
need hobuslased toodi päritolukohaks olevasse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni loomatervisenõuete kohaselt, mis on vähemalt sama ranged kui need, mida kohaldatakse kõnealuste hobuslaste otse liitu sissetoomise suhtes; |
b) |
otsese kokkupuute võimalus teiste loomadega piirneb võiduajamiste, võistluste ja hobustega seotud kultuuriüritustega ning nendega seotud treenimise, soojenduse ja võistluseelse esitlusega. |
Artikkel 13
Maismaaloomade kontroll enne liitu lähetamist
1. Maismaaloomade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis läbinud veterinaarjärelevalve ametniku kliinilise kontrolli 24 tunni jooksul enne loomade liitu lähetamiseks pealelaadimist, et avastada märke, mis viitavad taudide (sealhulgas I lisas osutatud loetellu kantud taudide ja esilekerkivate taudide) esinemisele.
Kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude puhul hõlmab see kontroll nii lähetamiseks ette nähtud loomi kui ka päritolukarja.
2. Erandina lõike 1 esimesest lõigust võib registreeritud hobuslaste puhul selles osutatud kontrolli teha 48 tunni jooksul enne loomade liitu lähetamiseks pealelaadimist või viimasel tööpäeval enne liitu lähetamist.
3. Erandina lõike 1 esimesest lõigust võib koerte, kasside ja valgetuhkrute puhul selles osutatud kontrolli teha 48 tunni jooksul enne loomade liitu lähetamiseks pealelaadimist.
Artikkel 14
Maismaaloomade liitu lähetamise üldeeskirjad
1. Maismaaloomade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad ei ole päritoluettevõttes liitu lähetamiseks pealelaadimise ajast kuni nende liitu saabumise ajani kokku puutunud muude maismaaloomadega,
a) |
kes kuuluvad samasse liiki ja kes ei ole ette nähtud liitu sissetoomiseks; |
b) |
kes kuuluvad muusse liiki, mis on samade taudide puhul loetellu kantud, ja kes ei ole ette nähtud liitu sissetoomiseks; |
c) |
kellel on halvem tervisestaatus. |
2. Kui lõikes 1 osutatud saadetiste vedu toimub õhu kaudu, meritsi, raudteed või maanteed mööda või jalgsi, lubatakse kõnealuseid saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui neid ei ole veetud läbi selliste kolmandate riikide või territooriumide või nende tsoonide ega maha või ümber laaditud sellistes kolmandates riikides, kolmandatel territooriumidel või nende tsoonides, mis ei ole kantud teatavate loomaliikide ja -kategooriate liitu sissetoomist ja kavandatud eesmärkidel liidus kasutamist lubavasse loetellu.
3. Kui isegi osa lõikes 1 osutatud saadetiste veoteekonnast toimub meritsi, lubatakse kõnealuseid saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui nendega on liitu saabudes kaasas laeva kapteni allkirjastatud deklaratsioon, mis on lisatud loomadega kaasas olevale veterinaarsertifikaadile ja milles esitatakse järgmine teave:
a) |
päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis asuv lähtesadam; |
b) |
liidus asuv sihtsadam; |
c) |
külastatud sadamad, kui laev külastas väljaspool loomade päritolukohaks olevat kolmandat riiki või territooriumi või selle tsooni asuvaid sadamaid; |
d) |
kinnitus järgmiste nõuete täitmise kohta teekonnal liitu:
|
Artikkel 15
Erand muude maismaaloomade kui hobuslaste ümberlaadimiseks loeteluvälistes kolmandates riikides või kolmandatel territooriumidel tehnilise probleemi või muu ettenägematu asjaolu korral
1. Erandina artikli 14 lõikest 2 annab pädev asutus loa tuua liitu sisse selliseid muude maismaaloomade kui hobuslaste saadetisi, mis on esialgsest lähetamise veovahendist ümber laaditud teise veovahendisse, et jätkata teekonda sellises kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, mis ei ole kantud teatavate loomaliikide ja -kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu, kuid ainult juhul, kui ümberlaadimine, mis toimus sellise tehnilise probleemi või muu ettenägematu asjaolu tõttu, mis põhjustas logistilisi probleeme loomade meritsi või õhu kaudu liitu vedamisel, oli vajalik saadetiste vedamiseks kuni liitu sissetoomise kohani, tingimusel et:
a) |
loomasaadetiste sissetoomist liitu lubavad sihtliikmesriigi pädev asutus ja vajaduse korral mis tahes läbitava liikmesriigi pädev asutus kuni nende saabumiseni liidus asuvasse sihtkohta; |
b) |
kogu ümberlaadimine toimus kolmanda riigi või territooriumi veterinaarjärelevalve ametniku järelevalve all, et tagada järgmine:
|
c) |
loomade saadetisega on kaasas ümberlaadimiskohaks olnud kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse deklaratsioon, mis sisaldab teavet ümberlaadimistoimingu kohta ja tõendab, et punktis b sätestatud nõuete täitmiseks on kasutusele võetud asjakohased meetmed. |
2. Lõikes 1 sätestatud erandit ei kohaldata mesilaste ja kimalaste saadetiste suhtes.
Artikkel 16
Erand hobuslaste ümberlaadimiseks loeteluvälistes kolmandates riikides või kolmandatel territooriumidel
Erandina artikli 14 lõikest 2 lubatakse juhul, kui hobuslaste saadetised on hobuslaste vedamisel liitu laaditud ümber teise veovahendisse sellises kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, mis ei ole kantud teatavate hobuslaste kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu, nimetatud saadetisi liitu sisse tuua ainult siis, kui need vastavad järgmistele nõuetele:
a) |
saadetises olevaid loomi veeti liitu meritsi või õhu kaudu; |
b) |
saadetises olevad loomad laaditi esialgsest lähetamise veovahendist otse ümber teise veovahendisse, et jätkata teekonda; |
c) |
ümberlaadimistoimingu ajal
|
d) |
veterinaarjärelevalve ametnik peab olema kinnitanud, et saadetis vastas punktides a, b ja c sätestatud nõuetele. |
Artikkel 17
Maismaaloomade veovahendite üldnõuded
1. Peetavate maismaaloomade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui nende vedamiseks kasutatavad veovahendid
a) |
on ehitatud nii, et:
|
b) |
puhastati ja desinfitseeriti lähetamiskohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse lubatud desinfitseerimisvahendiga ning kuivatati või lasti kuivada vahetult enne iga liitu sissetoomiseks ette nähtud loomade pealelaadimist. |
2. Lõiget 1 ei kohaldata liitu sissetoomiseks ette nähtud mesilaste ja kimalaste saadetiste veo suhtes.
Artikkel 18
Nõuded maismaaloomade liitu vedamiseks kasutatavatele konteineritele
Peetavate maismaaloomade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui konteinerid, milles peetavaid maismaaloomi veovahendites liitu veetakse,
a) |
vastavad artikli 17 lõike 1 punktis a esitatud nõuetele; |
b) |
sisaldavad üksnes samasse liiki ja kategooriasse kuuluvaid ning samast ettevõttest pärit loomi; |
c) |
vastavad ühele järgmistest tingimustest:
|
Artikkel 19
Maismaaloomade liikumine ja käitlemine pärast nende sissetoomist
1. Pärast maismaaloomade saadetiste liitu sissetoomist veetakse need viivitamata otse:
a) |
nende sihtettevõttesse liidus, kuhu nad peavad jääma vähemalt II–V osa konkreetsetes asjakohastes artiklites nõutud ajaks; |
b) |
sihttapamajja liidus, kui nad on ette nähtud tapmiseks, kusjuures nad tuleb tappa viie päeva jooksul pärast nende liitu saabumist. |
2. Kui kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist sisse toodud maismaaloomade saadetiste sihtkohaks on tapamaja, liidus asuv heakskiidetud karantiiniasutus või kinnine ettevõte, kohaldatakse saadetise sihtkohta vedamisel ja saabumisel järelevalvet vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/1666 (19) artiklitele 2 ja 3.
3. Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata registreeritud hobuslaste kolmandatest riikidest liitu sissetoomise suhtes ja registreeritud hobuste taassissetoomise suhtes pärast ajutist eksporti.
2. JAOTIS
LOOMATERVISENÕUDED KABILOOMADELE
1. PEATÜKK
Konkreetsed loomatervisenõuded kabiloomadele
Artikkel 20
Kabiloomade lähetamine liitu
1. Kabiloomade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need saadetised on päritoluettevõttest liitu lähetatud ilma ühtki muud ettevõtet läbimata.
2. Erandina lõikest 1 võidakse mitmest päritoluettevõttest pärit kabiloomade saadetisi lubada liitu sisse tuua juhul, kui saadetises olevaid loomi koguti päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis üheainsa kogumise käigus vastavalt järgmistele tingimustele:
a) |
kabiloomad kuuluvad ühte järgmisse liiki ja kategooriasse:
|
b) |
kogumine toimus ettevõttes:
|
c) |
kogumine kogumiskeskuses ei kestnud kauem kui kuus päeva; seda ajavahemikku käsitatakse osana proovivõtuks vajalikust ajavahemikust, kui käesoleva määrusega nõutakse enne liitu lähetamist uuringute tegemiseks proovide võtmist; |
d) |
kabiloomad peavad olema saabunud liitu 10 päeva jooksul alates päritoluettevõttest lähetamise kuupäevast. |
Artikkel 21
Kabiloomade identifitseerimine
1. Muude kabiloomade kui hobuslaste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on enne päritoluettevõttest lähetamist individuaalselt identifitseeritud füüsilise identifitseerimisvahendi abil, millele on nähtavalt, loetavalt ja kustumatult märgitud:
a) |
looma identifitseerimiskood, mis loob ühese seose looma ja temaga kaasas oleva loomatervise sertifikaadi vahel; |
b) |
eksportiva riigi kahetäheline kood vastavalt ISO standardile 3166. |
2. Hobuslaste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on enne päritoluettevõttest väljasaatmist individuaalselt identifitseeritud vähemalt ühe järgmise meetodi abil:
a) |
süstitav transponder või kõrvamärk, millel on nähtavalt, loetavalt ja kustumatult märgitud:
|
b) |
muude kui tapmiseks ettenähtud hobuslaste puhul identifitseerimisdokument, mis on välja antud hiljemalt liitu sissetoomiseks sertifitseerimise ajal ja milles:
|
3. Erandina lõikest 1 võib lubada liitu sisse tuua kinniste ettevõtete jaoks ettenähtud kabiloomade saadetisi, kui need loomad on individuaalselt identifitseeritavad süstitava transponderi või alternatiivse identifitseerimismeetodi abil, mis tagab ühese seose looma ja temaga kaasas olevate sisenemisdokumentide vahel;
4. Kui kabiloomad identifitseeritakse elektroonilise identifitseerimisvahendiga, mis ei vasta ISO standarditele 11784 ja 11785, peab ettevõtja, kes vastutab kabiloomade saadetiste liitu sissetoomise eest, tagama sellise lugemisseadme olemasolu, mis võimaldab igal ajal kontrollida looma identifitseerimistunnust.
Artikkel 22
Kabiloomade päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon
1. Muude kabiloomade kui hobuslaste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on vaba IV lisa A osa punktis 1 esitatud tabelis osutatud A-kategooria taudidest selles tabelis osutatud ajavahemiku jooksul.
2. Hobuslaste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist,
a) |
mis on vaba IV lisa A osa punktis 2 esitatud tabelis osutatud loetellu kantud taudidest selles tabelis osutatud ajavahemiku jooksul; |
b) |
kui ei ole teatatud ühegi IV lisa A osa punktis 3 esitatud tabelis osutatud loetellu kantud taudi esinemisest selles tabelis osutatud ajavahemiku jooksul; |
3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud ajavahemikke võib IV lisa B osasse lisatud taudide puhul lühendada seal osutatud asjakohastel eritingimustel.
4. Muude kabiloomade kui hobuslaste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus IV lisa C osas osutatud A-kategooria taudide vastane vaktsineerimine ei ole toimunud vastavalt üksikasjadele, mis on sätestatud:
a) |
muude kabiloomade kui hobuslaste puhul kõnealuse lisa punktis 1; |
b) |
hobuslaste puhul kõnealuse lisa punktis 2. |
5. Seoses Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae, M. tuberculosis) põhjustatud nakkusega lubatakse veiste saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad:
a) |
on kas pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mille staatus seoses kõnealuse taudiga on ilma vaktsineerimata taudivaba, või |
b) |
vastavad V lisa punktis 1 sätestatud nõuetele. |
6. Seoses Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkusega lubatakse veiste, lammaste ja kitsede saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad:
a) |
on kas pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mille staatus seoses kõnealuse taudiga on ilma vaktsineerimata taudivaba, või |
b) |
vastavad V lisa punktis 2 sätestatud nõuetele. |
7. Seoses lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 põhjustatud nakkusega lubatakse loetellu kantud liikidesse kuuluvate kabiloomade saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad:
a) |
on kas pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on kahe aasta jooksul enne liitu lähetamise kuupäeva olnud sellest taudist vaba, või |
b) |
vastavad ühele VI lisa A osas sätestatud eritingimustest. |
8. Seoses veiste enzootilise leukoosiga lubatakse veiste saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui need loomad:
a) |
on kas pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on sellest taudist vaba, või |
b) |
vastavad VI lisa B osas sätestatud eritingimustele. |
9. Kabiloomade saadetisi, mis on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriiki või selle tsooni, millel on taudivaba staatus või nende VII lisas osutatud C-kategooria taudide heakskiidetud likvideerimisprogramm, millega seoses on kabiloomade liigid loetellu kantud, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad:
a) |
on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mille staatus seoses kõnealuste taudidega on asjakohaste liikide puhul taudivaba, või |
b) |
vastavad kõnealuses lisas sätestatud asjakohastele lisanõuetele. |
Artikkel 23
Kabiloomade päritoluettevõte
1. Kabiloomade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad:
a) |
on pärit ettevõttest, mille sees ja mida ümbritseval alal (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole teatatud ühegi sellise VIII lisas osutatud taudi esinemisest, millega seoses on liitu sissetoomiseks ette nähtud kabiloomade liigid loetellu kantud, kusjuures seda järgmistes punktides sätestatud tabelites osutatud ajavahemiku jooksul:
|
b) |
punktis a osutatud ajavahemiku jooksul ei ole kabiloomad puutunud kokku halvema tervisestaatusega loomadega. |
2. Seoses Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae, M. tuberculosis) põhjustatud nakkusega lubatakse veiste, lammaste, kitsede, kaamellaste ja hirvlaste saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevate loomade päritoluettevõte vastab IX lisa punktis 1 sätestatud nõuetele.
3. Seoses Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkusega lubatakse veiste, lammaste, kitsede, sigade, kaamellaste ja hirvlaste saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevate loomade päritoluettevõte vastab IX lisa punktis 2 sätestatud nõuetele.
Artikkel 24
Saadetises olevad kabiloomad
1. Kabiloomade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad vastavad järgmistele nõuetele:
a) |
neid ei ole vaktsineeritud A-kategooria taudide vastu, millele osutatakse järgmistes punktides esitatud tabelites:
|
b) |
alates nende päritoluettevõttest lähetamisest kuni nende liitu saabumiseni ei tohi neid olla maha laaditud üheski kohas, mis ei vasta järgmistes punktides esitatud tabelites sätestatud nõuetele:
|
2. Seoses Mycobacterium tuberculosis’e kompleksi (M. bovis, M. caprae, M. tuberculosis) põhjustatud nakkusega ja Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i nakkusega lubatakse loetellu kantud liikidesse kuuluvate kabiloomade saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevaid loomi ei ole vaktsineeritud kõnealuste taudide vastu.
3. Seoses lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 põhjustatud nakkusega lubatakse loetellu kantud liikidesse kuuluvate kabiloomade saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevaid loomi ei ole viimase 60 päeva jooksul enne lähetamise kuupäeva elusvaktsiiniga selle taudi vastu vaktsineeritud.
4. Kabiloomade saadetisi, mis on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriiki või selle tsooni, millel on taudivaba staatus või VII lisas osutatud C-kategooria taudide heakskiidetud likvideerimisprogramm, millega seoses on kabiloomade liigid kantud loetellu, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevaid loomi ei ole kõnealuste taudide vastu vaktsineeritud.
5. Lisaks lõikes 1 sätestatud nõuetele lubatakse kastreerimata isaste lammaste ja sugukonda Tayassuidae kuuluvate kabiloomade saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad vastavad Brucella nakkuse osas asjakohastele erinõuetele, mis on sätestatud X lisas.
6. Lisaks lõikes 1 sätestatud nõuetele lubatakse hobuslaste saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad vastavad XI lisa punktis 2 sätestatud eritingimustele, ja sõltuvalt sanitaarrühmast, mis on kindlaks määratud kooskõlas XI lisa punktiga 1 ja millesse on kolmas riik või territoorium või selle tsoon loetelus määratud.
Artikkel 25
Erandid ja lisanõuded tapmiseks ettenähtud kabiloomade liitu sissetoomisel
Erandina artikli 22 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuetest lubatakse nimetatud lõigetes osutatud liikidesse kuuluvate kabiloomade saadetisi, mis ei vasta kõnealustele nõuetele, liitu sisse tuua üksnes tingimusel, et saadetises olevad loomad on ette nähtud tapmiseks.
Artikkel 26
Kabiloomade liikumine ja käitlemine pärast nende liitu sissetoomist
Pärast liitu sissetoomist peavad kabiloomad (v.a võiduajamistel, võistlustel ja hobustega seotud kultuuriüritustel osalevad hobused) jääma oma sihtettevõttesse vähemalt 30 päevaks alates nende saabumisest sellesse ettevõttesse.
2. PEATÜKK
Kinniste ettevõtete jaoks ettenähtud peetavate kabiloomade liitu sissetoomise erieeskirjad
Artikkel 27
Loomatervisenõuded, mida ei kohaldata kinniste ettevõtete jaoks ettenähtud peetavate kabiloomade suhtes
Artiklites 28–34 sätestatud tingimustel ei kohaldata kabiloomade (v.a hobuslased) saadetiste suhtes artikleid 11, 22, 23, 24 ja 26.
Artikkel 28
Konkreetsed eeskirjad kinniste ettevõtete jaoks ettenähtud kabiloomade sissetoomiseks
1. Kinniste ettevõtete jaoks ettenähtud kabiloomade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad vastavad järgmistele nõuetele:
a) |
nad peavad pärinema kinnisest ettevõttest, mis on kantud selliste artikli 29 kohaselt koostatud kinniste ettevõtete loetellu, kust on lubatud kabiloomade liitu toomine; |
b) |
nad peavad olema lähetatud kinnisest päritoluettevõttest otse liidus asuvasse kinnisesse ettevõttesse. |
2. Sihtliikmesriigi pädev asutus annab iga lõikes 1 osutatud kabiloomade saadetise sissetoomiseks konkreetse loa pärast seda, kui asutus on hinnanud riski, mida selline saadetis võib liitu sissetoomisel endast kujutada, ning hinnangu tulemus on soodne.
3. Iga lõikes 1 osutatud kabiloomade saadetise liitu sissetoomine ja liikumine läbi muude liikmesriikide kui sihtliikmesriigi on lubatud ainult kõnealuste läbitavate liikmesriikide pädevate asutuste loal.
See luba antakse ainult kõnealuste läbitavate liikmesriikide pädevate asutuste tehtud riskihindamise soodsa hinnangu põhjal, mis põhineb teabel, mille on neile esitanud liidus asuva sihtkoha liikmesriik.
4. Lõikes 1 osutatud saadetise sihtkoha liikmesriik teatab sellest alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee kaudu komisjonile ja teistele liikmesriikidele ning teavitab ise kabiloomade liitu sissetoomise kohta lõigete 1 ja 2 kohaselt antud lubadest enne võimalikku liikumist läbi muude liikmesriikide ja enne kõnealuste kabiloomade saabumist nende territooriumile.
Artikkel 29
Kolmandates riikides või kolmandatel territooriumidel asuvate kabiloomade kinniste päritoluettevõtete loetellu kandmine
1. Liikmesriigid võivad koostada loetelu kolmandates riikides ja kolmandatel territooriumidel asuvatest kinnistest ettevõtetest, millest lubatakse kabiloomade sissetoomist nende territooriumile.
Selles loetelus täpsustatakse kabiloomade liigid, mille sissetoomine liikmesriigi territooriumile on lubatud igast kolmanda riigi või territooriumi kinnisest ettevõttest.
2. Liikmesriigid võivad lisada oma lõikes 1 sätestatud kinniste ettevõtete loetellu kinnised ettevõtted, mis on juba kantud muude liikmesriikide sellistesse loeteludesse.
Muudel kui esimeses lõigus sätestatud juhtudel kannavad liikmesriigid kolmandas riigis või kolmandal territooriumil asuva kinnise ettevõtte lõikes 1 sätestatud kinniste ettevõtete loetellu üksnes pärast järgmistel alustel põhineva hinnangu soodsat tulemust:
a) |
kinnine ettevõte vastab artiklis 30 sätestatud nõudele, mille kohaselt ta peab olema heaks kiidetud päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse poolt; |
b) |
päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus peab olema esitanud piisava teabe tagamaks, et kinnine ettevõte vastab artiklis 30 sätestatud kinnistele ettevõtetele heakskiidu andmise nõuetele. |
3. Liikmesriigid hoiavad lõikes 1 sätestatud kinniste ettevõtete loetelusid ajakohastatuna, võttes eriti arvesse päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse poolt artikli 30 kohaselt antud heakskiidu või muu liikmesriigi pädeva asutuse antud heakskiidu peatamist või tühistamist.
4. Liikmesriigid teevad lõikes 1 sätestatud loetelud oma veebisaitidel avalikkusele kättesaadavaks.
Artikkel 30
Kolmandates riikides või kolmandatel territooriumidel asuvatele kabiloomade kinnistele päritoluettevõtetele esitatavad tingimused artikli 29 kohaldamisel
Liikmesriigid kannavad kolmandas riigis või kolmandal territooriumil asuva kinnise ettevõtte artiklis 29 sätestatud kinniste ettevõtete loetellu üksnes juhul, kui kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on selle heaks kiitnud ning see vastab järgmistele tingimustele:
a) |
see peab olema selgelt piiritletud ning kontrollida tuleb loomade ja inimeste juurdepääsu ehitistele, kus loomad paiknevad; |
b) |
sellel peavad olema sobivad vahendid loomade püüdmiseks, piiramiseks ja eraldamiseks, nõuetekohased karantiiniruumid ning heakskiidetud standardne töökord uute saabuvate loomade jaoks; |
c) |
loomade eluruumid peavad vastama sobivale standardile ning olema ehitatud viisil, mis tagab, et
|
d) |
seoses taudiseire- ja -tõrjemeetmetega:
|
e) |
see peab säilitama vähemalt kolm aastat ajakohastatud andmeid järgmise kohta:
|
f) |
see peab tagama taudi surnud või humaanselt surmatud kabiloomade korjuste kõrvaldamise; |
g) |
see peab tagama lepingu või muu juriidilise dokumendiga ettevõtte veterinaararsti teenused, kes vastutab järgmise eest:
|
h) |
erandina artikli 9 punktist c on ettevõttel:
|
Artikkel 31
Erand kolmanda riigi või territooriumi loetellu kandmise nõudest ja kabiloomade kinnise päritoluettevõtte loetellu kandmise nõudest
1. Erandina artikli 3 lõikes 1 ja artikli 28 lõikes 1 sätestatud nõuetest lubatakse kolmandates riikides või kolmandatel territooriumidel asuvatest ettevõtetest pärit kabiloomade saadetisi, mis ei vasta kõnealustele nõuetele, liitu sisse tuua üksnes juhul, kui need on ette nähtud kinnise ettevõtte jaoks, ja tingimusel, et
a) |
erandlikud ettenägematud asjaolud muudavad kõnealuste nõuete täitmise võimatuks; |
b) |
kõnealused saadetised vastavad artiklis 32 sätestatud tingimustele. |
2. Lõikes 1 osutatud saadetise sihtkoha liikmesriik teatab sellest alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee kaudu komisjonile ja liikmesriikidele ning teavitab ise kabiloomade liitu sissetoomise kohta lõike 1 kohaselt antud lubadest enne võimalikku liikumist läbi muude liikmesriikide ja enne kõnealuste kabiloomade saabumist nende territooriumile.
Artikkel 32
Lisanõuded, millele peavad artiklis 31 sätestatud erandi kohaselt vastama kinnise ettevõtte jaoks ettenähtud kabiloomade päritoluettevõtted
Sihtliikmesriigi pädev asutus lubab kohaldada artiklis 31 sätestatud erandeid üksnes nende kabiloomade saadetiste puhul, mis vastavad järgmistele lisatingimustele:
a) |
omanik või omanikku esindav füüsiline isik esitas sihtliikmesriigi pädevale asutusele eelneva taotluse artiklis 31 sätestatud konkreetse erandi kohaldamiseks ja sihtliikmesriik andis selleks loa pärast riskihindamise tegemist, milles on märgitud, et sellise kabiloomade saadetise sissetoomine ei kujutaks endast loomaterviseriski liidu jaoks; |
b) |
kabiloomad on päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil olnud pädeva asutuse järelevalve all karantiinis ajavahemiku jooksul, mis on vajalik artiklites 33 ja 34 sätestatud konkreetsete loomatervisenõuete täitmiseks:
|
c) |
kabiloomi tuleb hoida kinnises sihtettevõttes karantiinis vähemalt kuue kuu jooksul alates liitu saabumise kuupäevast, mille jooksul võib sihtliikmesriigi pädev asutus võtta määruse (EL) 2017/625 artikli 138 lõikes 2 ja eelkõige lõike 2 punktides a, d ja k sätestatud meetmeid. |
Artikkel 33
Loomatervisenõuded kabiloomade kinnistele päritoluettevõtetele seoses loetellu kantud taudidega
Liidus asuvasse kinnisesse ettevõttesse toomiseks ettenähtud kabiloomade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui kinnine päritoluettevõte vastab loetellu kantud taudide osas järgmistele nõuetele:
a) |
kabiloomade kinnise päritoluettevõttega seoses ei ole XII lisa A osas esitatud tabelis loetellu kantud taudide jaoks määratud ajavahemike jooksul teatatud ühestki asjaomases tabelis osutatud loetellu kantud taudist; |
b) |
seoses kinnises ettevõttes ja selle ümbruses oleva alaga ei ole XII lisa B osas esitatud tabelis loetellu kantud taudide jaoks määratud ajavahemike jooksul teatatud ühestki asjaomases tabelis osutatud loetellu kantud taudist. |
Artikkel 34
Loomatervisenõuded saadetises olevatele kabiloomadele seoses loetellu kantud taudidega
Liidus asuvasse kinnisesse ettevõttesse toomiseks ettenähtud kabiloomade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad vastavad järgmistele täiendavatele loomatervisenõuetele:
a) |
nad peavad olema viibinud kuus kuud järjest või alla kuue kuu vanuste loomade puhul sünnist saadik kinnises päritoluettevõttes; |
b) |
nad ei tohi olla olnud kokku puutunud halvema tervisestaatusega loomadega järgmistel ajavahemikel:
|
c) |
kui tegemist on XII lisa C osas esitatud tabelis osutatud taudidega, peavad nad
|
d) |
neid ei tohi olla vaktsineeritud vastavalt XII lisa E osas esitatud tabelile; |
e) |
kui nad on vaktsineeritud põrnatõve ja marutaudi vastu, peab päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus olema esitanud teabe vaktsineerimise kuupäeva, kasutatud vaktsiini ja kaitsvat immuunvastust tõendava võimaliku tehtud uuringu kohta; |
f) |
nad peavad olema saanud ravi sise- ja välisparasiitide vastu vähemalt kaks korda 40 päeva jooksul enne liitu lähetamist. |
Kui punkti c alapunktis ii nimetatud konkreetsed tagatised hõlmavad karantiiniperioodi kinnises ettevõttes siirutajate eest kaitstud ruumides, peavad need ruumid vastama XII lisa F osas sätestatud nõuetele.
Artikkel 35
Kinniste ettevõtete jaoks ettenähtud kabiloomade liikumine ja käitlemine pärast nende sissetoomist
Artiklis 27 osutatud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil asuvast kinnisest ettevõttest pärit kabiloomi tuleb pärast nende liitu sissetoomist hoida kinnises sihtettevõttes vähemalt kuus kuud enne kuupäeva, mil nad lähetatakse teise liidus asuvasse kinnisesse ettevõttesse, välja arvatud juhul, kui neid eksporditakse liidust või nad viiakse tapmisele.
3. JAOTIS
LOOMATERVISENÕUDED KODULINDUDELE JA MUUDELE TEHISTINGIMUSTES PEETAVATELE LINDUDELE
1. PEATÜKK
Konkreetsed loomatervisenõuded kodulindudele
1. JAGU
LOOMATERVISENÕUDED KÕIGILE KODULINDUDE LIIKIDELE JA KATEGOORIATELE
Artikkel 36
Enne liitu sissetoomist päritolukohaks olevasse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni imporditavad kodulinnud
1. Järgmisi saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on andnud lõike 2 kohaselt tagatised:
a) |
kodulinnud, kes imporditakse muust kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist päritolukohaks olevasse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni; |
b) |
päritolukarjast pärinevad ööpäevased tibud, kes imporditi muust kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist päritolukohaks olevasse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni. |
2. Lõikes 1 osutatud loomasaadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui kodulindude päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on andnud järgmised tagatised:
a) |
nimetatud lõikes osutatud kodulinnud ja päritolukari imporditi kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on kantud selliste saadetiste liitu sissetoomist lubavasse loetellu; |
b) |
lõikes 1 osutatud kodulindude ja päritolukarja import kõnealusesse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni toimus selliste loomatervisenõuete kohaselt, mis on vähemalt sama ranged kui need, mida kohaldatakse nende loomade saadetiste otse liitu sissetoomise suhtes. |
Artikkel 37
Nõuded kodulindude päritolukohaks olevale kolmandale riigile või territooriumile või selle tsoonile
Kodulindude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need saadetised on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis vastab järgmistele tingimustele:
a) |
seal kehtib liitu sissetoomiseks ette nähtud saadetise lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt kuue kuu jooksul lindude kõrge patogeensusega gripi jaoks taudiseireprogramm ning kõnealune seireprogramm vastab nõuetele, mis on sätestatud kas
|
b) |
seda loetakse kooskõlas artikliga 38 lindude kõrge patogeensusega gripist vabaks; |
c) |
kus päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on lindude kõrge patogeensusega gripi vastu vaktsineerides andnud järgmised tagatised:
|
d) |
seda:
|
e) |
kus päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu vaktsineerides andnud järgmised tagatised:
|
f) |
ta on lubanud pärast lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhangu esinemist esitada komisjonile järgmise teabe:
|
g) |
ta on lubanud esitada lindude kõrge patogeensusega gripi või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse esmaste puhangute viiruse isolaadid lindude gripi ja Newcastle’i haiguse jaoks määratud Euroopa Liidu referentlaborile. |
Artikkel 38
Päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooni vabadus lindude kõrge patogeensusega gripist
1. Kolmas riik või territoorium või selle tsoon loetakse lindude kõrge patogeensusega gripist vabaks, kui ta on andnud komisjonile järgmised tagatised:
a) |
kooskõlas artikli 37 punktiga a on kohaldatud lindude kõrge patogeensusega gripi seireprogrammi vähemalt kuue kuu jooksul enne seda, kui veterinaarjärelevalve ametnik saadetise liitu lähetamiseks sertifitseeris; |
b) |
kõnealuses kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis ei ole kodulindudel esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi puhangut vähemalt 12 kuu jooksul enne seda, kui veterinaarjärelevalve ametnik saadetise liitu lähetamiseks sertifitseeris. |
2. Pärast lindude kõrge patogeensusega gripi puhangut lõikes 1 osutatud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, mida loeti eelnevalt sellest taudist vaba olevat, loetakse seda kolmandat riiki või territooriumi või selle tsooni taas lindude kõrge patogeensusega gripist vaba olevaks, kui on täidetud järgmised tingimused:
a) |
lindude kõrge patogeensusega gripi tõrjeks on rakendatud hukkamispoliitikat; |
b) |
kõiki eelnevalt nakatunud ettevõtteid on piisavalt puhastatud ja desinfitseeritud; |
c) |
vähemalt kolme kuu jooksul pärast punktides a ja b osutatud hukkamispoliitika rakendamist ning puhastamis- ja desinfitseerimistegevust on kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus rakendanud seireprogrammi, mis peab esinenud haiguspuhangutega seotud epidemioloogilisi eriolukordi arvesse võttes vähemalt veenvalt näitama nakkuse puudumist ohustatud populatsioonidest juhusliku valimi alusel võetud representatiivsete proovide abil, mille tulemused on negatiivsed. |
Artikkel 39
Päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooni vabadus Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest
1. Kolmas riik või territoorium või selle tsoon loetakse Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vabaks, kui kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis ei ole kodulindude seas Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhangut esinenud vähemalt 12 kuu jooksul enne seda, kui veterinaarjärelevalve ametnik saadetise liitu lähetamiseks sertifitseeris.
2. Kui Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhang esineb lõikes 1 osutatud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, mida loeti eelnevalt sellest taudist vabaks, loetakse seda kolmandat riiki või territooriumi või selle tsooni taas Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vabaks, kui on täidetud järgmised tingimused:
a) |
haiguse tõrjeks on rakendatud hukkamispoliitikat; |
b) |
kõiki eelnevalt nakatatud ettevõtteid on piisavalt puhastatud ja desinfitseeritud; |
c) |
vähemalt kolme kuu jooksul pärast punktides a ja b osutatud hukkamispoliitika rakendamist ning puhastamis- ja desinfitseerimistegevust on kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus näidanud kõnealuse taudi puudumist kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis tõhusate uuringute abil, mis hõlmavad haiguspuhanguga seotud laboratoorseid uuringuid. |
Artikkel 40
Kodulindude päritoluettevõte
1. Sugulindude ja tootmislindude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on pärit ettevõtetest, mille päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on heaks kiitnud kooskõlas nõuetega, mis on vähemalt sama ranged kui need, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 8, ning:
a) |
mille heakskiitu ei ole peatatud ega tühistatud; |
b) |
millest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole viimase 30 päeva jooksul enne loomade liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid esinenud; |
c) |
kus ei ole vähemalt 21 päeva jooksul enne loomade liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva teatatud ühestki lindude madala patogeensusega gripi viiruste nakkuse kinnitatud juhtumist. |
2. Tapmiseks ette nähtud kodulindude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on pärit ettevõtetest:
a) |
millest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole viimase 30 päeva jooksul enne loomade liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid esinenud; |
b) |
kus ei ole vähemalt 21 päeva jooksul enne loomade liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva teatatud ühestki lindude madala patogeensusega gripi viiruste nakkuse kinnitatud juhtumist. |
3. Ööpäevaste tibude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad:
a) |
on koorunud ettevõtetes, mille päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on heaks kiitnud kooskõlas nõuetega, mis on vähemalt sama ranged kui delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 7 sätestatud nõuded, ning
|
b) |
on pärit linnukarjadest, mille päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on heaks kiitnud kooskõlas nõuetega, mis on vähemalt sama ranged kui delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 8 sätestatud nõuded, ning
|
Artikkel 41
Konkreetsed ennetusmeetmed kodulindude vedamiseks ette nähtud konteineritele
Kodulindude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui selliseid saadetisi on veetud konteinerites, mis lisaks artikli 18 nõuetele vastavad järgmistele nõuetele:
a) |
need on suletud vastavalt päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse juhistele, et vältida sisu vahetamise võimalust; |
b) |
neile on märgitud teave XVI lisas sätestatud teatavate kodulindude liikide ja kategooriate kohta; |
c) |
ööpäevaste tibude puhul on need ühekordselt kasutatavad, puhtad ja neid kasutatakse esimest korda. |
Artikkel 42
Kodulindude sissetoomine liikmesriikidesse, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus
1. Sugulindude ja tootmislindude saadetisi, mis on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriikidesse, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad vastavad järgmistele nõuetele:
a) |
neid ei ole vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu; |
b) |
neid on vähemalt 14 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva peetud päritoluettevõttes või karantiiniasutuses veterinaarjärelevalve ametniku järelevalve all eraldatult, kui:
|
c) |
nad on vähemalt 14 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva läbinud seroloogilised uuringud Newcastle’i haiguse viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks, mis tehti vereproovidega tasemel, mis võimaldab 95 % usaldusväärsusega tuvastada nakkust 5 % levimuse juures. |
2. Tapmiseks ette nähtud kodulindude saadetisi, mis on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriikidesse, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on pärit järgmistest linnukarjadest:
a) |
neid ei ole vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu ning vähemalt 14 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva on nad läbinud seroloogilised uuringud Newcastle’i haiguse viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks, mis tehti vereproovidega tasemel, mis võimaldab 95 % usaldusväärsusega tuvastada nakkust 5 % levimuse juures, või |
b) |
neid on vähemalt 30 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu, kuid mitte elusvaktsiiniga, ning neile on tehtud 14 päeva jooksul enne kõnealust kuupäeva Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise tuvastamiseks viirusisolatsiooniuuring juhuvalimi alusel võetud kloaagi-tampooniproovidega, mis on kogutud vähemalt 60 linnult ning mille tulemused on olnud negatiivsed. |
3. Ööpäevaste tibude saadetisi, mis on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriikidesse, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad vastavad järgmistele tingimustele:
a) |
neid ei ole vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu; |
b) |
need on pärit sellistest linnukarjadest pärit haudemunadest, mis:
|
c) |
need on pärit haudejaamast, mille töömeetoditega on tagatud, et liitu sissetoomiseks ette nähtud ööpäevaste tibude saamiseks mõeldud mune inkubeeritakse täiesti eri aegadel ja eri kohtades kui neid mune, mis punkti b tingimustele ei vasta. |
2. JAGU
KONKREETSED LOOMATERVISENÕUDED SUGULINDUDELE JA TOOTMISLINDUDELE
Artikkel 43
Silerinnaliste sugulindude ja silerinnaliste tootmislindude identifitseerimine
Silerinnaliste sugulindude ja silerinnaliste tootmislindude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on individuaalselt märgistatud kaelamärgise või süstitava transponderiga:
a) |
millel on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi kahetäheline kood vastavalt ISO standardile 3166; |
b) |
mis vastab ISO standarditele 11784 ja 11785. |
Artikkel 44
Konkreetsed loomatervisenõuded sugu- ja tootmislindude saadetiste päritolukarjale
Sugulindude ja tootmislindude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on pärit linnukarjadest, mis vastavad järgmistele nõuetele:
a) |
linnukarju ei ole vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu; |
b) |
kui linnukarju on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu:
|
c) |
linnukarjade suhtes on kohaldatud taudiseireprogrammi, mis vastab delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 II lisas sätestatud nõuetele, ning leiti, et karjad ei ole nakatunud või pole mingit alust kahtlustada nende nakatumist järgmiste tauditekitajatega:
|
d) |
linnukarju peetakse ettevõtetes, kus on Salmonella pullorum’i, S. gallinarum’i ja S. arizonae nakkuse kinnitamise korral viimase 12 kuu jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva kohaldatud järgmisi meetmeid:
|
e) |
karju peetakse ettevõtetes, kus on lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) kinnitamise korral viimase 12 kuu jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva kohaldatud järgmisi meetmeid: kas
|
3. JAGU
KONKREETSED LOOMATERVISENÕUDED TAPMISEKS ETTE NÄHTUD KODULINDUDELE
Artikkel 45
Konkreetsed loomatervisenõuded tapmiseks ette nähtud kodulindude saadetiste päritolukarjale
Tapmiseks ette nähtud kodulindude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on pärit linnukarjadest, mis vastavad järgmistele nõuetele:
a) |
neid ei ole vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu; |
b) |
kui neid on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu:
|
4. JAGU
KONKREETSED LOOMATERVISENÕUDED ÖÖPÄEVASTELE TIBUDELE
Artikkel 46
Konkreetsed loomatervisenõuded ööpäevaste tibude saadetiste päritolukarjadele
Ööpäevaste tibude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on pärit linnukarjadest, mis vastavad järgmistele nõuetele:
a) |
kui linnukarju on vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu, on päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium andnud tagatised selle kohta, et XIII lisas sätestatud vaktsineerimisprogrammide ja täiendava seire miinimumnõuded on täidetud; |
b) |
kui linnukarju on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu:
|
c) |
linnukarjade suhtes on kohaldatud taudiseireprogrammi, mis vastab delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 II lisas sätestatud nõuetele, ning leiti, et karjad ei ole nakatunud või pole mingit alust kahtlustada nende nakatumist järgmiste tauditekitajatega:
|
d) |
linnukarju peetakse ettevõtetes, kus on Salmonella pullorum’i, S. gallinarum’i ja S. arizonae nakkuse kinnitamise korral viimase 12 kuu jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva kohaldatud järgmisi meetmeid:
|
e) |
karju peetakse ettevõtetes, kus on lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) kinnitamise korral viimase 12 kuu jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva kohaldatud järgmisi meetmeid: kas
|
Artikkel 47
Konkreetsed loomatervisenõuded ööpäevaste tibude saadetiste päritoluhaudemunadele
Ööpäevaste tibude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on pärit haudemunadest, mis:
a) |
vastavad III osa 2. jaotises sätestatud loomatervisenõuetele, mida kohaldatakse liitu sissetoomise suhtes; |
b) |
olid enne haudejaama lähetamist märgistatud vastavalt pädeva asutuse juhistele; |
c) |
olid desinfitseeritud vastavalt pädeva asutuse juhistele; |
d) |
ei ole haudejaama vedamise ajal ega haudejaamas puutunud kokku halvema tervisestaatusega kodulindude ega haudemunadega ega muude tehistingimustes peetavate lindudega ega metslindudega. |
Artikkel 48
Konkreetsed loomatervisenõuded ööpäevastele tibudele
Ööpäevaste tibude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevaid loomi ei ole vaktsineeritud lindude gripi vastu.
5. JAGU
KONKREETSED LOOMATERVISENÕUDED VÄHEM KUI 20 KODULINNUISENDILE
Artikkel 49
Erand ja erinõuded vähem kui 20 kodulinnuisendit (v.a silerinnalised linnud) sisaldavatele saadetistele
Erandina artikli 14 lõikest 3, artiklitest 17, 18, 40 ja 41 ning artiklitest 43–48 lubatakse saadetisi, mis sisaldavad vähem kui 20 kodulinnuisendit (v.a silerinnalised linnud), liitu sisse tuua tingimusel, et sellised saadetised vastavad järgmistele nõuetele:
a) |
kodulinnud on pärit ettevõttest,
|
b) |
kodulinde või ööpäevaste tibude puhul ööpäevaste tibude päritolukarja on päritoluettevõttes hoitud isolatsioonis vähemalt 21 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva; |
c) |
seoses lindude kõrge patogeensusega gripi vastase vaktsineerimisega:
|
d) |
kui kodulinde või ööpäevaste tibude päritolukarja on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu:
|
e) |
kodulindudele või ööpäevaste tibude puhul ööpäevaste tibude päritolukarjale tehti kooskõlas XVII lisas sätestatud nõuetega, mis käsitlevad vähem kui 20 kodulinnuisendist (v.a silerinnalised linnud) või vähem kui 20 kodulindude haudemunast (v.a silerinnaliste lindude haudemunad) koosnevatele saadetistele enne nende liitu sissetoomist uuringute tegemist, uuringud, mis näitasid, et need ei ole nakatunud või pole mingit alust kahtlustada nende nakatumist järgmiste tauditekitajatega:
|
6. JAGU
KONKREETSED LOOMATERVISENÕUDED KODULINDUDE LIIKUMISELE JA KÄITLEMISELE PÄRAST NENDE LIITU SISSETOOMIST
Artikkel 50
Sihtettevõtet käitavate ettevõtjate kohustused pärast kodulindude saadetiste liitu sissetoomist
1. Sihtettevõtet käitavad ettevõtjad peavad sugulinde, tootmislinde (v.a uluklinnuvarude taastootmiseks ette nähtud tootmislinnud) ja ööpäevaseid tibusid, kes on liitu sisse toodud kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, sihtettevõtetes pidama alates nende saabumise kuupäevast järjestikku vähemalt
a) |
kuus nädalat või |
b) |
kuni tapmise kuupäevani, kui loomad tapetakse kuue nädala jooksul alates nende saabumise kuupäevast. |
2. Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude puhul võib lõike 1 punktis a sätestatud kuue nädala pikkust ajavahemikku lühendada kolme nädalani tingimusel, et ettevõtja taotlusel toimunud artikli 51 punkti b kohane proovide võtmine ja analüüsimine on andnud soodsad tulemused.
3. Sihtettevõtet käitavad ettevõtjad peavad tagama, et lõikes 1 osutatud kodulindude puhul teeb veterinaarjärelevalve ametnik sihtettevõttes kliinilise kontrolli ja seda hiljemalt kõnealuses lõikes sätestatud asjakohaste ajavahemike lõppkuupäeval.
4. Ettevõtjad peavad lõikes 1 sätestatud ajavahemike jooksul hoidma kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist liitu sisse toodud kodulinde muudest kodulinnukarjadest eraldi.
5. Kui lõikes 1 osutatud kodulinnud paigutatakse samasse linnukarja teiste sihtettevõttes olevate kodulindudega, algavad lõike 1 punktides a ja b osutatud ajavahemikud viimase linnu sihtettevõttesse toomise kuupäevast ja ühtegi linnukarjas olevat kodulindu ei tohi enne kõnealuste ajavahemike möödumist sealt välja viia.
Artikkel 51
Pädevate asutuste kohustus seoses liitu sisse toodud kodulindude saadetistest proovide võtmise ja nende analüüsimisega
Sihtliikmesriigi pädev asutus tagab, et:
a) |
artikli 50 lõikes 1 sätestatud ajavahemikel viib veterinaarjärelevalve ametnik sihtettevõttes ellu kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist liitu sisse toodud sugulindude, tootmislindude (v.a uluklinnuvarude taastootmiseks ette nähtud tootmislinnud) ja ööpäevaste tibude puhul kliinilise kontrolli, tehes seda hiljemalt kõnealuses lõikes sätestatud asjakohaste ajavahemike lõppkuupäeval ning võttes vajaduse korral analüüsimiseks proovid, et jälgida nende tervisestaatust; |
b) |
muude kodulindude kui silerinnaliste lindude puhul ja artikli 50 lõikes 2 osutatud ettevõtja taotluse korral võetakse kodulindudelt (v.a silerinnalised linnud) proovid ja analüüsitakse neid vastavalt XVIII lisale. |
Artikkel 52
Pädevate asutuste kohustus seoses proovide võtmisega sellistest liitu sisse toodud silerinnaliste lindude saadetistest, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis ei ole Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba, ja nende proovide analüüsimisega
Sihtliikmesriigi pädev asutus tagab, et silerinnaliste sugulindude, tootmislindude ja ööpäevaste tibude suhtes, kes on liitu sisse toodud kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis ei ole Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba, kohaldatakse artikli 50 lõikes 1 sätestatud ajavahemikel järgmist:
a) |
pädev asutus teeb nende seas iga silerinnalise linnu kloaagi-tampooniprooviga või väljaheiteprooviga viiruse tuvastamise uuringu Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse kindlakstegemiseks; |
b) |
selliste silerinnaliste lindude saadetiste puhul, mis on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriikidesse, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus, ning mis on liitu sisse toodud kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis ei ole Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba, teeb pädev asutus lisaks punktis a osutatud nõuetele nende seas iga silerinnalise linnu puhul seroloogilise uuringu Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse suhtes; |
c) |
enne isolatsioonist vabastamist peavad punktides a ja b sätestatud uuringute tulemused olema kõigi silerinnaliste lindude puhul negatiivsed. |
2. PEATÜKK
Konkreetsed loomatervisenõuded tehistingimustes peetavatele lindudele
1. JAGU
LOOMATERVISENÕUDED TEHISTINGIMUSTES PEETAVATELE LINDUDELE
Artikkel 53
Tehistingimustes peetavate lindude identifitseerimisnõuded
Tehistingimustes peetavate lindude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on märgistatud individuaalse identifitseerimisnumbriga kordumatult tähistatud jalarõnga või süstitava transponderi abil, millel on vähemalt järgmine teave:
a) |
päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi kahetäheline kood vastavalt ISO standardile 3166; |
b) |
kordumatu järjekorranumber. |
Artikkel 54
Konkreetsed ennetusmeetmed tehistingimustes peetavate lindude vedamiseks ettenähtud konteineritele
Tehistingimustes peetavate lindude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui selliseid saadetisi on veetud konteinerites, mis vastavad lisaks artiklis 18 konteinerite suhtes sätestatud nõuetele ka järgmistele nõuetele:
a) |
need on suletud vastavalt päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse juhistele, et vältida sisu vahetamise võimalust; |
b) |
neile on märgitud teave XVI lisas esitatud teatavate lindude liikide ja kategooriate kohta; |
c) |
neid kasutatakse esimest korda. |
Artikkel 55
Nõuded tehistingimustes peetavate lindude saadetise päritoluettevõttele
Tehistingimustes peetavate lindude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on pärit ettevõttest, mis vastab järgmistele nõuetele:
a) |
selle on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus heaks kiitnud, kuna see täidab artiklis 56 sätestatud konkreetseid loomatervisenõudeid, ning seda heakskiitu ei ole peatatud ega tühistatud; |
b) |
päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on talle andnud kordumatu heakskiidunumbri, millest on komisjonile teatatud; |
c) |
päritoluettevõtte nimi ja heakskiidunumber on kantud komisjoni koostatud ja avaldatud ettevõtete loetellu; |
d) |
ettevõttest 10 km raadiuses (sh mis tahes naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole viimase 30 päeva jooksul enne lindude liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid esinenud; |
e) |
papagoilaste puhul:
|
Artikkel 56
Konkreetsed loomatervisenõuded tehistingimustes peetavate lindude saadetiste päritoluettevõtetele heakskiidu andmiseks ning selle säilitamiseks, peatamiseks, tühistamiseks või taastamiseks
1. Tehistingimustes peetavate lindude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on pärit artiklis 55 osutatud ettevõtetest, mille päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on heaks kiitnud, ja need vastavad XIX lisas sätestatud järgmistele nõuetele:
a) |
punkt 1 seoses bioturvameetmetega; |
b) |
punkt 2 seoses ehitiste ja vahenditega; |
c) |
punkt 3 seoses andmete säilitamisega; |
d) |
punkt 4 seoses töötajatega; |
e) |
punkt 5 seoses tervisestaatusega. |
2. Tehistingimustes peetavate lindude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on pärit ettevõtetest, mis on kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse veterinaarjärelevalve ametniku kontrolli all, kes:
a) |
tagab käesolevas artiklis sätestatud tingimuste täitmise; |
b) |
külastab ettevõtte ruume vähemalt korra aastas; |
c) |
kontrollib ettevõtte veterinaararsti tegevust ja iga-aastase taudiseireprogrammi rakendamist; |
d) |
kontrollib, et loomade kliiniliste, surmajärgsete ja laboriuuringute tulemustest ei ole ilmnenud lindude kõrge patogeensusega gripi, Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse ega lindude klamüdioosi esinemist. |
3. Kui tehistingimustes peetavate lindude ettevõte ei täida enam lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimusi või kui ettevõtte kasutusotstarvet on muudetud nii, et seda ei kasutata enam ainult tehistingimustes peetavate lindude pidamiseks, siis peatatakse või tühistatakse ettevõtte heakskiit.
4. Kui kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on saanud teate lindude kõrge patogeensusega gripi, Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse või lindude klamüdioosi kahtluse kohta, siis peatatakse tehistingimustes peetavate lindude ettevõtte heakskiit, kuni kahtlus on ametlikult välistatud. Pärast kahtluse kohta teate saamist võetakse kahtluse kinnitamiseks või välistamiseks ning igasuguse taudi leviku vältimiseks vajalikud meetmed vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 nõuetele.
5. Kui ettevõtte heakskiit on peatatud või tühistatud, saab ettevõte taas heakskiidu, kui on täidetud järgmised tingimused:
a) |
kõnealune taud ja nakkusallikas on likvideeritud; |
b) |
eelnevalt nakatunud ettevõtteid on piisavalt puhastatud ja desinfitseeritud; |
c) |
ettevõte vastab lõikes 1 sätestatud tingimustele. |
6. Tehistingimustes peetavate lindude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium on võtnud endale kohustuse teavitada komisjoni mis tahes ettevõtte heakskiidu peatamisest, tühistamisest või taastamisest.
Artikkel 57
Konkreetsed loomatervisenõuded tehistingimustes peetavatele lindudele
Tehistingimustes peetavate lindude saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad vastavad järgmistele tingimustele:
a) |
neid ei ole vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu; |
b) |
neid on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu ja päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on andnud tagatised, et kasutatavad vaktsiinid vastavad Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastaste vaktsiinide üld- ja erikriteeriumidele, mis on sätestatud XV lisa punktis 1; |
c) |
neile on 7–14 päeva jooksul enne liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva tehtud lindude kõrge patogeensusega gripi ja Newcastle’i haiguse viiruse tuvastamise uuring, mille tulemused olid negatiivsed. |
Artikkel 58
Nõuded tehistingimustes peetavate lindude saadetiste sissetoomisele liikmesriikidesse, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus
Seltsi Galliformes kuuluvate tehistingimustes peetavate lindude saadetisi, mis on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriikidesse, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises sisalduvaid loomi:
a) |
ei ole vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu; |
b) |
on vähemalt 14 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva peetud päritoluettevõttes või päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil asuvas karantiiniasutuses veterinaarjärelevalve ametniku järelevalve all eraldatult, kui:
|
c) |
14 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva on nad läbinud seroloogilised uuringud Newcastle’i haiguse viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks, mis tehti vereproovidega tasemel, mis võimaldab 95 % usaldusväärsusega tuvastada nakkust 5 % levimuse juures. |
2. JAGU
KONKREETSED LOOMATERVISENÕUDED TEHISTINGIMUSTES PEETAVATE LINDUDE LIIKUMISELE JA KÄITLEMISELE PÄRAST NENDE LIITU SISSETOOMIST
Artikkel 59
Nõuded tehistingimustes peetavate lindude liikumisele pärast nende liitu sissetoomist
Pärast nende liitu sissetoomist viiakse tehistingimustes peetavate lindude saadetised viivitamata otse karantiiniasutusse, mis on heaks kiidetud delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artikli 14 kohaselt, järgides järgmist korda:
a) |
kogu vedu liitu sissetoomise kohast karantiiniasutusse ei tohi kesta kauem kui üheksa tundi; |
b) |
sõidukid, mida kasutatakse saadetise vedamiseks karantiiniasutusse, peab pädev asutus sulgema viisil, mis välistab igasuguse sisu vahetamise võimaluse. |
Artikkel 60
Karantiiniasutuse käitajate kohustused pärast tehistingimustes peetavate lindude saadetiste liitu sissetoomist
Artiklis 59 osutatud tehistingimustes peetavate lindude karantiiniasutuse käitajad kohustuvad
a) |
hoidma tehistingimustes peetavaid linde vähemalt 30 päeva jooksul karantiinis; |
b) |
kui uuringuteks, proovide võtmiseks ja analüüsimiseks kasutatakse sentinell-linde, tagama, et:
|
Artikkel 61
Pädevate asutuste kohustused pärast tehistingimustes peetavate lindude saadetiste liitu sissetoomist
Pärast tehistingimustes peetavate lindude saabumist artiklis 59 osutatud karantiiniasutusse teeb pädev asutus järgmist:
a) |
kontrollib karantiinitingimusi, mis hõlmab suremuse arvestuse kontrollimist ja tehistingimustes peetavate lindude kliinilist kontrolli vähemalt karantiiniperioodi alguses ja lõpus; |
b) |
teeb tehistingimustes peetavate lindude seas uuringuid lindude kõrge patogeensusega gripi ja Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse avastamiseks vastavalt XX lisas sätestatud uuringute, proovide võtmise ja analüüsimise korrale. |
3. JAGU
ERANDID TEHISTINGIMUSTES PEETAVATE LINDUDE LIITU SISSETOOMISE JA NENDE JÄRGNEVA LIIKUMISE JA KÄITLEMISE SUHTES KOHALDATAVATEST LOOMATERVISENÕUETEST
Artikkel 62
Erand teatavatest kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt pärit tehistingimustes peetavate lindude suhtes kohaldatavatest loomatervisenõuetest
Erandina I osa artiklites 3–10 (v.a artikli 3 punkti a alapunkt i), artiklites 11–19 ja artiklites 53–61 sätestatud nõuetest on liitu lubatud sisse tuua neile nõuetele mittevastavate tehistingimustes peetavate lindude saadetisi, kui need on pärit kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt, mis on konkreetselt kantud tehistingimustes peetavate lindude liitu sissetoomist lubavasse loetellu samaväärsete tagatiste alusel.
4. JAOTIS
LOOMATERVISENÕUDED MESILASTELE JA KIMALASTELE
1. PEATÜKK
ÜLDISED LOOMATERVISENÕUDED MESILASTELE JA KIMALASTELE
Artikkel 63
Mesilaste lubatud kategooriad
Liitu lubatakse sisse tuua ainult järgmistesse kategooriatesse kuuluvate mesilaste saadetisi:
a) |
mesilasemad; |
b) |
kimalased. |
Artikkel 64
Mesilaste ja kimalaste liitu lähetamine
Mesilasemade ja kimalaste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need vastavad järgmistele nõuetele:
a) |
mesilaste ja kimalaste liitu lähetamiseks kasutatavad pakkematerjalid ja mesilasemaga tarud vastavad järgmistele nõuetele:
|
b) |
mesilaste ja kimalastega kaasas olev sööt peab olema vaba nende taude põhjustavatest patogeenidest; |
c) |
pakkematerjalid ja kaasas olevad tooted peavad enne liitu lähetamist olema läbinud visuaalse kontrolli, tagamaks et need ei kujutada endast ohtu loomade tervisele ega sisalda
|
2. PEATÜKK
Konkreetsed loomatervisenõuded mesilasemadele
Artikkel 65
Mesilasemade päritolumesila
Mesilasemade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad mesilased on pärit mesilast, mis asub alal:
a) |
mille raadius on vähemalt 100 km (sh kolmanda naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane):
|
b) |
mille raadius on vähemalt 3 km (sh kolmanda naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane):
|
Artikkel 66
Mesilasemade päritolutaru
Mesilasemade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad mesilased on pärit tarudest, mille kärjeproove on 30 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva uuritud Ameerika haudmemädaniku suhtes ning uuringu tulemused on olnud negatiivsed.
Artikkel 67
Mesilasemade saadetised
Mesilasemade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui sellised saadetised on suletud tarudes, millest igaühes on üks mesilasema ja maksimaalselt 20 saatjamesilast.
Artikkel 68
Varroosiga seotud lisatagatised mesilasemade jaoks, kelle sihtkoht on konkreetne liikmesriik või tsoon
Mesilasemade saadetisi, mille sihtkoht on varroosivaba staatusega liikmesriik või tsoon, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui sellised saadetised vastavad järgmistele nõuetele:
a) |
saadetises olevad mesilased peavad olema pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on varroosist vaba; |
b) |
päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis ei ole 30 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva varroosist teatatud; |
c) |
võetud on kõik ettevaatusabinõud, et vältida saadetise pealelaadimise ja liitu lähetamise ajal selle saastumist varroosiga. |
3. PEATÜKK
Konkreetsed loomatervisenõuded kimalastele
Artikkel 69
Kimalaste päritoluettevõte
Kimalaste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad kimalased vastavad järgmistele tingimustele:
a) |
neid on aretatud ja peetud keskkonnast eraldatud kimalaste tootmisettevõttes, kus:
|
b) |
punktis a osutatud ettevõtte piires peavad kimalased olema pärit epidemioloogilisest üksusest, kus ei ole avastatud Aethina tumida (väikse tarumardika) nakkust. |
Artikkel 70
Kimalaste saadetised
Kimalaste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui sellised saadetised on liitu lähetatud suletud konteinerites, millest igaühes on maksimaalselt 200 täiskasvanud kimalast, seda kas koos kimalasemaga või ilma kimalasemata.
4. PEATÜKK
Konkreetsed loomatervisenõuded mesilaste ja kimalaste käitlemiseks pärast nende liitu sissetoomist
Artikkel 71
Mesilaste ja kimalaste käitlemine pärast nende liitu sissetoomist
1. Pärast mesilasemade liitu sissetoomist ei tohi neid asustada kohalikesse peredesse, v.a juhul, kui nad viiakse pädeva asutuse loal ja vajaduse korral tema vahetu järelevalve all vastavalt lõikele 2 veotarust üle uutesse tarudesse.
2. Pärast lõikes 1 osutatud üleviimist uutesse tarudesse tuleb veotarud, saatjamesilased ja päritolukohaks olevast kolmandast riigist pärit mesilasemadega saabunud muu materjal saata Aethina Tumida (väikse tarumardika), selle munade ja vastsete ning mis tahes Tropilaelaps spp. lesta tundemärkide esinemise välistamiseks ametlikule laborile uuringuteks.
3. Kimalasi vastuvõtvad ettevõtjad hävitavad konteineri ja päritolukohaks olevast kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt nendega saabunud pakkematerjali, kuid ettevõtjad võivad hoida kimalasi konteineris, milles nad liitu sisse toodi, kuni pere elutsükli lõpuni.
Artikkel 72
Liikmesriikide pädevate asutuste erikohustused
Mesilaste või kimalaste saadetiste sihtkoha liikmesriigi pädev asutus teeb järgmist:
a) |
kontrollib artikli 71 lõikes 1 osutatud üleviimist veotarust uutesse tarudesse; |
b) |
tagab, et ettevõtja saadab artikli 71 lõikes 2 osutatud materjali laborisse; |
c) |
tagab, et artikli 71 lõikes 2 osutatud ametlikus laboris on kehtestatud kord pärast selle sätte kohaste laboriuuringute tegemist tarude, saatjamesilaste ja materjali hävitamiseks. |
5. JAOTIS
LOOMATERVISENÕUDED KOERTE, KASSIDE JA VALGETUHKRUTE LIITU SISSETOOMISELE
Artikkel 73
Koerte, kasside ja valgetuhkrute liitu lähetamine
1. Koerte, kasside ja valgetuhkrute saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui sellised saadetised on päritoluettevõttest liitu lähetatud ilma ühtegi muud ettevõtet läbimata.
2. Erandina lõikest 1 võidakse mitmest päritoluettevõttest pärit koerte, kasside ja valgetuhkrute saadetisi lubada liitu sisse tuua juhul, kui saadetises olevaid loomi koguti päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis üheainsa kogumise käigus vastavalt järgmistele tingimustele:
a) |
kogumine toimus ettevõttes:
|
b) |
kogumine kogumiskeskuses ei kestnud kauem kui kuus päeva; seda ajavahemikku käsitatakse osana proovivõtuks vajalikust ajavahemikust, kui käesoleva määrusega nõutakse enne liitu lähetamist uuringute tegemiseks proovide võtmist; |
c) |
loomad peavad olema saabunud liitu 10 päeva jooksul alates päritoluettevõttest lähetamise kuupäevast. |
Artikkel 74
Koerte, kasside ja valgetuhkrute identifitseerimine
1. Koerte, kasside ja valgetuhkrute saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on individuaalselt identifitseeritud veterinaararsti poolt siirdatud süstitava transponderi abil, mis vastab komisjoni poolt määruse (EL) 2016/429 artikli 120 kohaselt vastu võetud rakendusaktides sätestatud loomade identifitseerimisvahendite tehnilistele nõuetele.
2. Kui lõikes 1 osutatud siirdatud süstitav transponder ei vasta kõnealuses lõikes osutatud tehnilistele nõuetele, peab ettevõtja, kes vastutab saadetise liitu sissetoomise eest, tagama sellise lugemisseadme olemasolu, mis võimaldab igal ajal kontrollida looma individuaalset identifitseerimistunnust.
Artikkel 75
Koerte, kasside ja valgetuhkrute päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon
Koerte, kasside ja valgetuhkrute saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kehtivad marutaudiviirusega nakatumise ennetamise ja tõrje eeskirjad, mis hõlmavad eeskirju nende liikide impordi kohta kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt, ning neid rakendatakse tõhusalt, et minimeerida koerte, kasside ja valgetuhkrute nakatumise ohtu.
Artikkel 76
Koerad, kassid ja valgetuhkrud
1. Koerte, kasside ja valgetuhkrute saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad loomad vastavad järgmistele nõuetele:
a) |
neid on marutaudiviirusega nakatumise vastu vaktsineeritud vastavalt järgmistele tingimustele:
|
b) |
nad peavad olema läbinud kehtiva marutaudi antikehade tiitrimise testi vastavalt XXI lisa punktile 1. |
2. Erandina lõike 1 punktist b lubatakse komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 577/2013 (22) sätestatud loetellu kantud kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt või tsoonidest pärit koeri, kasse ja valgetuhkruid liitu sisse tuua ilma neile marutaudi antikehade tiitrimise testi tegemata.
3. Koerte saadetisi lubatakse sisse tuua liikmesriiki, millel on Echinococcus multilocularis’e nakkusest vaba staatus või kus on selle taudi nakkuse puhul heakskiidetud likvideerimisprogramm, kui saadetises olevad loomad on vastavalt XXI lisa 2. osale saanud selle nakkuse vastast ravi.
Artikkel 77
Erand kinnise ettevõtte või karantiiniasutuse jaoks ette nähtud koerte, kasside ja valgetuhkrute kohta
Erandina artiklist 76 lubatakse liitu sisse tuua koerte, kasside ja valgetuhkrute saadetisi, mis ei vasta marutaudi vastu vaktsineerimise ja Echinococcus multilocularis’e nakkusega seotud nõuetele, tingimusel et sellised saadetised on ette nähtud otse sissetoomiseks kas
a) |
kinnisesse ettevõttesse või |
b) |
sihtliikmesriigis asuvasse heakskiidetud karantiiniasutusse. |
Artikkel 78
Kinnise ettevõtte või karantiiniasutuse jaoks ettenähtud koerte, kasside ja valgetuhkrute liikumine ja käitlemine pärast liitu sissetoomist
1. Liidus asuva kinnise ettevõtte jaoks ettenähtud koerte, kasside ja valgetuhkrute saadetisi hoitakse kinnises sihtettevõttes vähemalt 60 päeva jooksul pärast nende liitu sissetoomise kuupäeva.
2. Otse artikli 77 punktis b osutatud heakskiidetud karantiiniasutusse toomiseks ettenähtud koerte, kasside ja valgetuhkrute saadetisi hoitakse selles asutuses järgmise ajavahemiku jooksul:
a) |
vähemalt kuus kuud pärast nende saabumist juhul, kui ei ole täidetud artikli 76 lõikes 1 sätestatud marutaudiviirusega nakatumise vastase vaktsineerimise nõuded, või |
b) |
kui koerad ei vasta artikli 76 lõikes 3 sätestatud Echinococcus multilocularis’e nakkusega seotud nõuetele, 24 tundi pärast Echinococcus multilocularis’e nakkuse vastase ravi saamist vastavalt XXI lisa punktile 2. |
III OSA
ARTIKLITES 3 JA 5 OSUTATUD LOOMATERVISENÕUDED LOOMSE PALJUNDUSMATERJALI LIITU SISSETOOMISELE
1. JAOTIS
LOOMATERVISENÕUDED KABILOOMADE PALJUNDUSMATERJALILE
1. PEATÜKK
Üldised loomatervisenõuded kabiloomade paljundusmaterjalile
Artikkel 79
Päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon
Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need koguti loomadelt, kes on pärit kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt, mis vastavad artiklis 22 sätestatud loomatervisenõuetele.
Artikkel 80
Doonorloomade viibimisaeg
Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need koguti järgmistelt loomadelt:
a) |
nad viibisid vähemalt kuus kuud enne kogumise kuupäeva kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, mis on kantud teatavate loomse paljundusmaterjali liikide ja kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu; |
b) |
vähemalt 30 päeva jooksul enne loomse paljundusmaterjali esimese kogumise kuupäeva ja kogumisperioodi jooksul:
|
Artikkel 81
Doonorloomade identifitseerimisandmed
Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need koguti loomadelt, kes identifitseeriti vastavalt artiklile 21.
Artikkel 82
Loomse paljundusmaterjali ettevõtted
1. Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need lähetati heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetest, mille on asjaomasesse loetellu lisanud loetellu kantud kolmanda riigi või kolmanda territooriumi või selle tsooni pädevad asutused.
2. Loomse paljundusmaterjali saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult lõikes 1 osutatud heakskiidetud loomse paljundusmaterjali ettevõtetest, mis vastavad delegeeritud määruse (EL) 2020/686 I lisas sätestatud järgmistele nõuetele:
a) |
seemendusjaama puhul kõnealuse lisa 1. osa; |
b) |
embrüokogumisrühma puhul kõnealuse lisa 2. osa; |
c) |
embrüotootmisrühma puhul kõnealuse lisa 3. osa; |
d) |
loomse paljundusmaterjali töötlemisettevõtte puhul kõnealuse lisa 4. osa; |
e) |
loomse paljundusmaterjali säilituskeskuse puhul kõnealuse lisa 5. osa. |
Artikkel 83
Loomne paljundusmaterjal
Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui nende loomne paljundusmaterjal vastab järgmistele nõuetele:
a) |
see on märgistatud sellisel viisil, et on võimalik hõlpsasti tuvastada järgmist teavet:
|
b) |
see vastab delegeeritud määruse (EL) 2020/686 III lisas sätestatud loomse paljundusmaterjali kogumise, tootmise, töötlemise ja säilitamise loomatervisenõuetele. |
Artikkel 84
Loomse paljundusmaterjali vedamine
1. Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui:
a) |
need on paigutatud konteinerisse, mis vastab järgmistele nõuetele:
|
b) |
punktis a osutatud konteinerisse on paigutatud ainult ühe loomaliigi üht liiki paljundusmaterjal. |
2. Erandina lõike 1 punktist b võivad ettevõtjad paigutada ühte konteinerisse sama loomaliigi spermat, ootsüüte ja embrüoid, kui:
a) |
kõrred või muud pakendid, kuhu loomne paljundusmaterjal on paigutatud, on turvaliselt ja hermeetiliselt suletud; |
b) |
eri liiki loomne paljundusmaterjal on üksteisest eraldatud füüsiliste vaheseintega või on paigutatud eraldi kaitsekottidesse. |
3. Erandina lõike 1 punktist b võivad ettevõtjad paigutada ühte konteinerisse lammaste ja kitsede sperma, ootsüüdid ja embrüod.
Artikkel 85
Lisanõuded sperma vedamisele
Liitu sissetoomiseks rohkem kui ühelt doonorloomalt kogutud ja ühte kõrde või muusse pakendisse paigutatud veiste, sigade, lammaste ja kitsede sperma saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui:
a) |
see sperma koguti ja lähetati ühest ja samast seemendusjaamast; |
b) |
kõnealuse sperma töötlemiseks on kehtestatud kord, et tagada selle vastavus artikli 83 punkti a kohastele märgistusnõuetele. |
2. PEATÜKK
Konkreetsed loomatervisenõuded veiste paljundusmaterjalile
Artikkel 86
Doonorveiste päritoluettevõte
Veiste sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need koguti loomadelt, kes on pärit ettevõtetest, mis vastavad järgmistele nõuetele, ja kõnealuseid loomi ei ole eelnevalt kunagi peetud halvema tervisestaatusega ettevõttes:
a) |
need vastavad artikli 23 nõuetele; |
b) |
kui tegu on sperma doonorloomadega, siis olid nad enne karantiiniruumidesse paigutamist vabad järgmistest taudidest:
|
Artikkel 87
Erandid doonorveiste päritoluettevõttele kohaldatavatest nõuetest
1. Erandina artikli 86 punkti b alapunktist iii lubatakse veiste sperma saadetisi liitu sisse tuua juhul, kui doonorloom on pärit ettevõttest, kus esines veiste enzootilist leukoosi, ning:
a) |
on alla kaheaastane ja saadud emasloomalt, kellele tehti pärast kõnealuse looma emasloomast eraldamist veiste enzootilise leukoosi seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne, või |
b) |
on saanud kaheaastaseks ja talle on tehtud veiste enzootilise leukoosi seroloogiline uuring, mille tulemus oli negatiivne. |
2. Erandina artikli 86 punkti b alapunktist iii lubatakse veiste ootsüütide ja embrüote saadetisi liitu sisse tuua juhul, kui doonorloom on pärit ettevõttest, kus esines veiste enzootilist leukoosi, ning on alla kaheaastane, kui päritoluettevõtte eest vastutav veterinaarjärelevalve ametnik on tõendanud, et vähemalt kolme eelnenud aasta jooksul ei ole seal esinenud ühtegi veiste enzootilise leukoosi kliinilist juhtumit.
3. Erandina artikli 86 punkti b alapunktist iv lubatakse veiste sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi liitu sisse tuua juhul, kui doonorloom on pärit ettevõttest, kus esines veiste nakkavat rinotrahheiiti/nakkavat pustuloosset vulvovaginiiti, eeldusel et:
a) |
kui tegemist on spermaga, on loomale tehtud delegeeritud määruse (EL) 2020/686 II lisa 1. osa I peatüki punkti 1 alapunkti b alapunktis iv nõutud uuring, mille tulemus oli negatiivne; |
b) |
kui tegemist on ootsüütide või embrüotega, on päritoluettevõtte eest vastutav veterinaarjärelevalve ametnik kinnitanud, et vähemalt viimase 12 kuu jooksul ei ole seal esinenud ühtegi veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi kliinilist juhtumit. |
Artikkel 88
Konkreetsed loomatervisenõuded doonorveistele
Sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need koguti doonorveistelt, kes vastavad delegeeritud määruse (EL) 2020/686 II lisa 1. osas ja 5. osa I, II ja III peatükis sätestatud loomatervisenõuetele.
3. PEATÜKK
Konkreetsed loomatervisenõuded sigade paljundusmaterjalile
Artikkel 89
Doonorsigade päritoluettevõte
1. Sigade sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need koguti loomadelt, kes on pärit ettevõtetest:
a) |
mis vastavad artiklis 23 sätestatud nõuetele; |
b) |
kui tegemist on sperma doonorloomadega enne nende karantiiniruumi paigutamist, siis ettevõttest, kus ei olnud vähemalt 12 eelnenud kuu jooksul avastatud kliinilisi, seroloogilisi, viroloogilisi või patoloogilisi tõendeid Aujeszky haiguse viirusega nakatumise kohta. |
2. Sigade sperma saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need koguti:
a) |
enne karantiiniruumi paigutamist loomadelt, kes on pärit ettevõtetest, kus ei olnud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkust vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/686 II lisa 5. osa IV peatükis sätestatud nõuetele. |
b) |
loomadelt, keda peeti karantiiniruumides, kus ei olnud Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkust esinenud vähemalt kolme kuu jooksul enne nende sinna paigutamise kuupäeva; |
c) |
loomadelt, keda peeti seemendusjaamas, kus ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne karantiiniruumi paigutamise kuupäeva ja vähemalt 30 päeva vahetult enne kogumise kuupäeva leitud kliinilisi, seroloogilisi, viroloogilisi või patoloogilisi tõendeid Aujeszky haiguse viirusega nakatumise kohta; |
d) |
loomadelt, keda peeti sünnist saadik või vähemalt kolme kuu jooksul enne karantiiniruumidesse paigutamise kuupäeva ettevõttes, kus ei olnud ühtegi looma sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse vastu vaktsineeritud ja kus kõnealuse ajavahemiku jooksul ei tuvastatud sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkust. |
Artikkel 90
Konkreetsed loomatervisenõuded doonorsigadele
Sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need koguti doonorsigadelt:
a) |
kes vastavad delegeeritud määruse (EL) 2020/686 II lisa 2. osas ja 5. osa I, II, III ja IV peatükis sätestatud konkreetsetele loomatervisenõuetele; |
b) |
keda ei ole sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkuse vastu vaktsineeritud. |
4. PEATÜKK
Konkreetsed loomatervisenõuded lammaste ja kitsede paljundusmaterjalile
Artikkel 91
Doonorlammaste ja -kitsede päritoluettevõte
Lammaste ja kitsede sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need koguti doonorloomadelt, kes:
a) |
ei ole pärit ettevõttest ega puutunud kokku (peetava sperma doonorlooma puhul enne karantiiniruumidesse paigutamist) loomadega ettevõttest, mille suhtes olid kehtestatud liikumispiirangud seoses Brucella abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkusega. Ettevõttega seotud liikumispiirangud tühistatakse pärast vähemalt 42 päeva möödumist viimase selle taudiga nakatunud või sellele vastuvõtliku looma tapmise ja kõrvaldamise kuupäevast; |
b) |
on pärit ettevõttest, kus ei olnud B. abortus’e, B. melitensis’e ja B. suis’i nakkust esinenud, ja keda ei ole eelnevalt kunagi peetud halvema tervisestaatusega ettevõttes. |
Artikkel 92
Konkreetsed loomatervisenõuded doonorlammastele ja -kitsedele
Lammaste ja kitsede sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need koguti doonorloomadelt, kes vastavad delegeeritud määruse (EL) 2020/686 II lisa 3. osas ja 5. osa I, II ja III peatükis sätestatud konkreetsetele loomatervisenõuetele.
5. PEATÜKK
Konkreetsed loomatervisenõuded hobuslaste paljundusmaterjalile
Artikkel 93
Doonorhobuslaste päritoluettevõte
Hobuslaste sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need koguti doonorloomadelt, kes on pärit ettevõtetest, mis vastavad artiklis 23 sätestatud nõuetele.
Artikkel 94
Konkreetsed loomatervisenõuded doonorhobuslastele
Hobuslaste sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui selle loomse paljundusmaterjali doonorloomad vastavad käesoleva määruse artikli 24 lõike 1 punkti a alapunktis ii ja punkti b alapunktis ii ning artikli 24 lõikes 6 sätestatud nõuetele ja delegeeritud määruse (EL) 2020/686 II lisa 4. osas sätestatud täiendavatele loomatervisenõuetele.
6. PEATÜKK
Erieeskirjad kinniste ettevõtete jaoks ettenähtud kabiloomade paljundusmaterjalile
Artikkel 95
Liidus asuvate kinniste ettevõtete jaoks ettenähtud loomne paljundusmaterjal
Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi, mis on lähetatud artikli 29 kohaselt loetellu kantud kolmandates riikides või kolmandatel territooriumidel asuvatest kinnistest ettevõtetest, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need on lähetatud liidus asuvasse kinnisesse ettevõttesse ja kui järgitakse järgmisi nõudeid:
a) |
sihtliikmesriigi pädev asutus hindas kõnealuse loomse paljundusmaterjali liitu sissetoomisega seotud ohte; |
b) |
kõnealuse loomse paljundusmaterjali doonorloomad on pärit päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis asuvast kinnisest ettevõttest, mis on kantud selliste artikli 29 kohaselt koostatud kinniste ettevõtete loetellu, kust on lubatud kabiloomade liitu toomine; |
c) |
loomse paljundusmaterjali sihtkoht on liidus asuv kinnine ettevõte, mis on määruse (EL) 2016/429 artikli 95 kohaselt heaks kiidetud; |
d) |
loomne paljundusmaterjal veetakse otse liidus asuvasse kinnisesse ettevõttesse, millele on osutatud punktis c. |
Artikkel 96
Konkreetsed loomatervisenõuded kinnises ettevõttes peetavatele doonorloomadele
Artiklis 95 osutatud loomse paljundusmaterjali saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need koguti doonorloomadelt, kes vastavad järgmistele nõuetele:
a) |
doonorloomad ei ole pärit ettevõttest ega ole kokku puutunud loomadega ettevõttest, mis asub A-kategooria taudi või veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste puhul asjakohase esilekerkiva taudi esinemise tõttu kehtestatud piirangutsoonis; |
b) |
doonorloomad on pärit ettevõttest, kus ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva esinenud ühtki veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste puhul asjakohast D-kategooria taudi; |
c) |
doonorloomad viibisid vähemalt 30 päeva enne liitu sissetoomist ette nähtud sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeva ja kõnealuse kogumise ajal ühes kinnises päritoluettevõttes; |
d) |
doonorloomad on kinnises ettevõttes toimuva tegevuse eest vastutava ettevõtte veterinaararsti poolt kliiniliselt läbi vaadatud ja neil ei olnud sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeval taudi sümptomeid. |
e) |
doonorloomi ei kasutatud võimaluse korral vähemalt 30 päeva enne liitu sissetoomist ette nähtud sperma, ootsüütide või embrüote esimese kogumise kuupäeva ja kõnealuse kogumise ajal loomulikuks paaritamiseks; |
f) |
doonorloomad on identifitseeritud vastavalt artiklile 21. |
Artikkel 97
Nõuded kinnistes ettevõtetes saadud loomsele paljundusmaterjalile
Artiklis 95 osutatud loomse paljundusmaterjali saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui:
a) |
need on märgistatud vastavalt artikli 83 punktis a sätestatud teabenõuetele; |
b) |
neid veetakse kooskõlas artiklitega 84 ja 85. |
2. JAOTIS
LOOMATERVISENÕUDED KODULINDUDE JA MUUDE TEHISTINGIMUSTES PEETAVATE LINDUDE HAUDEMUNADELE
1. PEATÜKK
Loomatervisenõuded haudemunadele
Artikkel 98
Viibimisaeg
Haudemunade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui vahetult enne haudemunade liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva vastas haudemunade päritolukari järjestikuse ajavahemiku jooksul viibimisaja nõudele, mis on sätestatud XXII lisas, ja selle aja jooksul:
a) |
viibis päritolukari päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis; |
b) |
viibis päritolukari päritoluettevõttes ja selle pealelaadimisele eelneva aja jooksul ei toodud sellesse ettevõttesse ühtki looma; |
c) |
ei ole päritolukari puutunud kokku halvema tervisestaatusega kodulindude ega haudemunadega ega muude tehistingimustes peetavate lindudega ega metslindudega. |
Artikkel 99
Haudemunade käitlemine liitu vedamise ajal
Haudemunade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev loomne paljundusmaterjal vastab järgmistele nõuetele:
a) |
haudemunad, mis on ette nähtud liitu sissetoomiseks, ei tohi päritoluettevõttes liitu lähetamiseks pealelaadimise ajast kuni nende liitu saabumise ajani olla kokku puutunud kodulindude, tehistingimustes peetavate lindude ega haudemunadega, mis ei ole ette nähtud liitu sissetoomiseks või mis on halvema tervisestaatusega; |
b) |
haudemune ei tohi vedada, maha laadida ega teise veovahendisse ümber laadida, kui nende transport toimub maanteed mööda, meritsi või õhu kaudu läbi sellise kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooni, mis ei ole kantud teatavate haudemunade liikide ja kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu. |
Artikkel 100
Erand ja lisanõuded haudemunade ümberlaadimiseks veeteedel või õhus liikuvas veovahendis esinenud vahejuhtumi korral
Erandina artikli 99 punktist b lubatakse haudemunade saadetisi, mis on lähetamise veovahendist ümber laaditud teise veovahendisse, et jätkata teekonda sellises kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, mis ei ole kantud haudemunade liitu sissetoomist lubavasse loetellu, liitu sisse tuua ainult juhul, kui ümberlaadimine, mis toimus sellise tehnilise probleemi või muu ettenägematu asjaolu tõttu, mis põhjustas logistilisi probleeme haudemunade meritsi või õhu kaudu liitu vedamisel, oli vajalik saadetiste vedamiseks kuni liitu sissetoomise kohani, tingimusel et:
a) |
haudemunade sissetoomist liitu lubavad sihtliikmesriigi pädev asutus ja vajaduse korral läbitava liikmesriigi pädev asutus kuni nende saabumiseni liidus asuvasse sihtkohta; |
b) |
kogu ümberlaadimine toimus veterinaarjärelevalve ametniku või vastutava tolliametniku järelevalve all:
|
c) |
haudemunadega on kaasas ümberlaadimiskohaks olnud kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse deklaratsioon, mis sisaldab vajalikku teavet ümberlaadimistoimingu kohta ja tõendab, et punktis b sätestatud nõuete täitmiseks on võetud asjakohased meetmed. |
Artikkel 101
Haudemunade vedamine laevaga
1. Haudemunade saadetisi, mille vedu liitu toimus kasvõi osaliselt laevaga, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev loomne paljundusmaterjal vastab järgmistele nõuetele:
a) |
haudemunad:
|
b) |
haudemunadega, mille vedu toimus vastavalt punktile a, peab kaasas olema deklaratsioon, milles esitatakse järgmine teave:
|
2. Haudemunade saadetise eest vastutav ettevõtja tagab, et lõikes 1 sätestatud deklaratsioon on lisatud loomatervise sertifikaadile ja selle on sihtsadamas laeva saabumise päeval allkirjastanud kõnealuse laeva kapten.
Artikkel 102
Veovahendite ja haudemunade konteinerite suhtes kohaldatavad ennetusmeetmed
Haudemunade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev loomne paljundusmaterjal vastab järgmistele nõuetele:
a) |
haudemune peab olema veetud sõidukites, mis:
|
b) |
haudemune peab olema veetud konteinerites, mis vastavad järgmistele nõuetele:
|
Artikkel 103
Haudemunade liikumine ja käitlemine pärast sissetoomist
Pärast haudemunade saadetiste liitu sissetoomist tagavad ettevõtjad (sh vedajad), et need:
a) |
veetakse otse sissetoomise kohast liidus asuvasse sihtkohta; |
b) |
vastavad liidusisese liikumise ja käitlemise nõuetele pärast nende liitu sissetoomist, nagu on sätestatud käesoleva jaotise 5. ja 7. peatükis konkreetsete haudemunade liikide ja -kategooriate jaoks. |
2. PEATÜKK
Konkreetsed loomatervisenõuded kodulindude haudemunadele
Artikkel 104
Päritolukohaks olevasse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni imporditud kodulindude haudemunad
Muust kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist päritolukohaks olevasse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni imporditud linnukarjadest pärit kodulindude haudemunade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui haudemunade päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on andnud järgmised tagatised:
a) |
haudemunade päritolukarjad imporditi kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on kantud selliste linnukarjade liitu sissetoomist lubavasse loetellu; |
b) |
haudemunade päritolukarjade import kõnealusesse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni toimus loomatervisenõuete kohaselt, mis on vähemalt sama ranged kui need, mida kohaldatakse otse liitu sissetoomise suhtes. |
Artikkel 105
Haudemunade päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon
Kodulindude haudemunade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis vastab järgmistele tingimustele:
a) |
seal kehtib liitu sissetoomiseks ette nähtud saadetise lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt kuue kuu jooksul lindude kõrge patogeensusega gripi jaoks taudiseireprogramm ning kõnealune seireprogramm vastab nõuetele, mis on sätestatud kas
|
b) |
seda loetakse kooskõlas artikliga 38 lindude kõrge patogeensusega gripist vabaks; |
c) |
kui seal vaktsineeritakse lindude kõrge patogeensusega gripi vastu, on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus andnud järgmised tagatised:
|
d) |
seda:
|
e) |
kui seal vaktsineeritakse Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu, on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus andnud järgmised tagatised:
|
f) |
ta on lubanud pärast lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhangu esinemist esitada komisjonile järgmise teabe:
|
g) |
ta on lubanud esitada lindude kõrge patogeensusega gripi või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse esmaste puhangute viiruse isolaadid viivitamata lindude gripi ja Newcastle’i haiguse jaoks määratud Euroopa Liidu referentlaborile. |
Artikkel 106
Haudemunade päritoluettevõte
Kodulindude haudemunade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need on pärit:
a) |
haudejaamadest, mille kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on heaks kiitnud kooskõlas nõuetega, mis on vähemalt sama ranged kui need, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 7, ning
|
b) |
linnukarjadest, mille kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on heaks kiitnud kooskõlas nõuetega, mis on vähemalt samaväärsed kui need, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 artiklis 8, ning
|
Artikkel 107
Haudemunade päritolukari
Kodulindude haudemunade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need on pärit linnukarjadest, mis vastavad järgmistele nõuetele:
a) |
kui neid on vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu, on päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium andnud tagatised selle kohta, et XIII lisas sätestatud vaktsineerimisprogrammide ja täiendava seire miinimumnõuded on täidetud; |
b) |
kui neid on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu:
|
c) |
nende suhtes on kohaldatud taudiseireprogrammi, mis vastab delegeeritud määruse (EL) 2019/2035 II lisas sätestatud nõudele, ning leiti, et nad ei ole nakatunud või pole mingit alust kahtlustada nende nakatumist järgmiste tauditekitajatega:
|
d) |
neid peeti ettevõtetes, kus on Salmonella pullorum’i, S. gallinarum’i ja S. arizonae nakkuse kinnitamise korral viimase 12 kuu jooksul enne munade liitu lähetamiseks kogumise kuupäeva kohaldatud järgmisi meetmeid:
|
e) |
neid peeti ettevõtetes, kus on lindude mükoplasmoosi (Mycoplasma gallisepticum ja M. meleagridis) kinnitamise korral viimase 12 kuu jooksul enne munade liitu lähetamiseks kogumise kuupäeva kohaldatud järgmisi meetmeid: kas
|
f) |
kui nad on päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis läbinud veterinaarjärelevalve ametniku kliinilise kontrolli 24 tunni jooksul enne haudemunade saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimist, et tuvastada märke, mis viitavad taudide (sealhulgas I lisas osutatud loetellu kantud taudide ja esilekerkivate taudide) esinemisele osutavate ilmingute avastamisele, ning neil ei ilmnenud ühtegi taudi sümptomit ja ei olnud mingit alust kahtlustada kõnealuste taudide esinemist. |
Artikkel 108
Haudemunade saadetised
Kodulindude haudemunade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need vastavad järgmistele nõuetele:
a) |
kui haudemune on vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu, on päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium andnud tagatised selle kohta, et XIII lisas sätestatud vaktsineerimisprogrammide ja täiendava seire miinimumnõuded on täidetud; |
b) |
kui haudemune on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu:
|
c) |
haudemunad peavad olema märgistud järgmiselt:
|
d) |
haudemunad peavad olema desinfitseeritud vastavalt päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse juhistele. |
Artikkel 109
Haudemunade sissetoomine liikmesriikidesse, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus
Haudemunade saadetisi, mis on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriikidesse, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui:
a) |
neid ei ole vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu; |
b) |
need on pärit karjadest, mis vastavad ühes järgmistest punktidest sätestatud nõuetele:
|
3. PEATÜKK
Konkreetsed loomatervisenõuded vähem kui 20 kodulindude haudemuna (v.a silerinnaliste lindude haudemunad) sisaldavatele saadetistele
Artikkel 110
Erandid ja erinõuded vähem kui 20 kodulindude haudemuna (v.a silerinnaliste lindude haudemunad) sisaldavatele saadetistele
Erandina artiklitest 101, 102, 106, 107 ja 108 lubatakse saadetisi, mis sisaldavad vähem kui 20 kodulindude haudemuna (v.a silerinnaliste lindude haudemunad), liitu sisse tuua juhul, kui need vastavad järgmistele nõuetele:
a) |
nad on pärit ettevõtetest:
|
b) |
seoses lindude kõrge patogeensusega gripi vastase vaktsineerimisega:
|
c) |
seoses Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse vastase vaktsineerimisega ei ole haudemune Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse vastu vaktsineeritud ja kui päritolukarja on Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu vaktsineeritud:
|
d) |
kui nad on päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis läbinud veterinaarjärelevalve ametniku kliinilise kontrolli 24 tunni jooksul enne haudemunade saadetiste liitu lähetamiseks pealelaadimist, et tuvastada märke, mis viitavad taudide (sealhulgas I lisas osutatud loetellu kantud taudide ja esilekerkivate taudide) esinemisele osutavate ilmingute avastamisele, ning linnukarjades ei ilmnenud ühtegi taudi sümptomit ja ei olnud mingit alust kahtlustada kõnealuste taudide esinemist. |
e) |
nad on pärit linnukarjadest:
|
4. PEATÜKK
Konkreetsed loomatervisenõuded määratletud patogeenivabadele munadele
Artikkel 111
Erand ja erinõuded määratletud patogeenivabadele munadele
Erandina artiklis 98 sätestatud viibimisaja nõuetest ning artiklites 105–110 ja 112–114 sätestatud konkreetsetest loomatervisenõuetest lubatakse määratletud patogeenivabade munade saadetisi, mis ei vasta kõnealuste sätete kohastele loomatervisenõuetele, liitu sisse tuua juhul, kui need vastavad selle asemel järgmistele loomatervisenõuetele:
a) |
need on pärit linnukarjadest:
|
b) |
need on märgistatud värvitinti kasutades templiga, millel on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi ISO kood ja päritoluettevõtte kordumatu heakskiidunumber; |
c) |
need peavad olema desinfitseeritud vastavalt päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse juhistele. |
5. PEATÜKK
Konkreetsed loomatervisenõuded kodulindude haudemunade liikumisele ja käitlemisele pärast nende liitu sissetoomist ning neist munadest koorunud kodulindude liikumisele ja käitlemisele
Artikkel 112
Ettevõtjate kohustused seoses haudemunade käitlemisega pärast nende liitu sissetoomist ja neist haudemunadest koorunud kodulindude käitlemisega
1. Sihtettevõtet käitavad ettevõtjad paigutavad kodulindude haudemunad, mis on liitu sisse toodud kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kas
a) |
muudest haudemunadest eraldi inkubaatoritesse (sh koorumiskappidesse), või |
b) |
inkubaatoritesse (sh koorumiskappidesse), kus on juba muid haudemune. |
2. Lõikes 1 osutatud ettevõtjad tagavad, et kõnealuses lõikes nimetatud haudemunadest koorunud sugulinde ja tootmislinde peetakse järjestikuse ajavahemiku jooksul:
a) |
koorumisest saadik vähemalt kolm nädalat haudejaamas või |
b) |
koorumisest saadik vähemalt kolm nädalat kas samas või muus liikmesriigis asuvates ettevõtetes, kuhu kodulinnud on pärast koorumist saadetud. |
3. Lõikes 2 sätestatud ajavahemike jooksul hoiavad ettevõtjad liitu sisse toodud haudemunadest koorunud kodulinde muudest kodulinnukarjadest eraldi.
4. Kui kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist liitu sisse toodud haudemunadest koorunud sugulinnud ja tootmislinnud paigutati ruumidesse või tarandikesse, kus on muid kodulinde, algavad lõikes 2 sätestatud asjakohased ajavahemikud alates viimase linnu lisamise kuupäevast ja ühtegi neis ruumides või tarandikes olevat kodulindu ei tohi enne kõnealuste ajavahemike möödumist sealt eemaldada.
5. Kui kodulindude haudemunad, mis on liitu sisse toodud kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, paigutati inkubaatoritesse (sh koorumiskappidesse), kus oli juba muid haudemune, siis
a) |
kohaldatakse lõigete 2–4 sätteid kõigi kodulindude suhtes, kes on koorunud haudemunadest, mis paiknesid samas inkubaatoris (sh koorumiskapis) haudemunadega, mis on liitu sisse toodud kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist; |
b) |
lõikes 2 osutatud asjakohased ajavahemikud algavad kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist liitu sisse toodud viimase haudemuna koorumise kuupäevast. |
Artikkel 113
Proovide võtmine ja analüüsimine pärast liitu sissetoomist
Sihtliikmesriigi pädev asutus tagab, et veterinaarjärelevalve ametnik teeb sihtettevõttes kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist liitu sisse toodud haudemunadest koorunud sugulindude ja tootmislindude kliinilise läbivaatuse hiljemalt artikli 112 lõikes 2 sätestatud asjakohaste ajavahemike lõppkuupäeval, ning vajaduse korral võetakse neilt analüüsimiseks proovid, et jälgida nende tervisestaatust.
Artikkel 114
Pädevate asutuste kohustus võtta proove sellistest haudemunadest koorunud silerinnalistelt lindudelt, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis ei ole Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba, ning neid proove analüüsida
Sihtliikmesriigi pädev asutus tagab, et sellistest haudemunadest koorunud silerinnaliste lindude suhtes, mis on liitu sisse toodud kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis ei ole Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba, kohaldatakse artikli 112 lõikes 2 sätestatud ajavahemikel järgmist:
a) |
pädev asutus teeb nende seas iga silerinnalise linnu kloaagi-tampooniprooviga või väljaheiteprooviga viiruse tuvastamise uuringu Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse kindlakstegemiseks; |
b) |
selliste silerinnaliste lindude puhul, mis on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriiki, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus, teeb lisaks punktis a osutatud nõuetele pädev asutus nende seas iga silerinnalise linnu viiruse seroloogilise uuringu Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse suhtes; |
c) |
enne isolatsioonist vabastamist peavad kõigi silerinnaliste lindude seas tehtud punktides a ja b sätestatud uuringute tulemused olema negatiivsed. |
6. PEATÜKK
Konkreetsed loomatervisenõuded tehistingimustes peetavate lindude haudemunadele
Artikkel 115
Haudemunade saadetised
Tehistingimustes peetavate lindude haudemunade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need on saadud tehistingimustes peetavatelt lindudelt, kes vastavad artiklites 55–58 sätestatud liitu sissetoomise nõuetele.
7. PEATÜKK
Konkreetsed loomatervisenõuded tehistingimustes peetavate lindude haudemunade liikumisele ja käitlemisele pärast nende liitu sissetoomist ja neist munadest koorunud tehistingimustes peetavate lindude liikumisele ja käitlemisele
Artikkel 116
Tehistingimustes peetavate lindude haudemunade käitlemine pärast nende liitu sissetoomist ja neist munadest koorunud tehistingimustes peetavate lindude käitlemine
Sihtettevõtet käitavad ettevõtjad teevad järgmist:
a) |
paigutavad tehistingimustes peetavate lindude haudemunad, mis on liitu sisse toodud kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, muudest haudemunadest eraldi inkubaatoritesse (sh koorumiskappidesse); |
b) |
tagavad, et artiklis 115 osutatud tehistingimustes peetavate lindude haudemunadest koorunud tehistingimustes peetavaid linde hoitakse vastavalt artiklite 59–61 nõuetele heakskiidetud karantiiniasutuses. |
3. JAOTIS
LOOMATERVISENÕUDED MUUDE LOOMADE KUI KABILOOMADE PALJUNDUSMATERJALILE NING KODULINDUDE JA TEHISTINGIMUSTES PEETAVATE LINDUDE HAUDEMUNADELE, MIS ON ETTE NÄHTUD KINNISTE ETTEVÕTETE JAOKS
Artikkel 117
Nõuded kinnistest ettevõtetest lähetatud muude kui artikli 1 lõike 4 punktides a ja b osutatud loomade paljundusmaterjali saadetiste liitu sissetoomiseks
Artikli 29 kohaselt loetellu kantud kinnistest ettevõtetest lähetatud muude kui artikli 1 lõike 4 punktides a ja b osutatud loomade sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need on lähetatud liidus asuvasse kinnisesse ettevõttesse ja tingimusel, et:
a) |
sihtliikmesriigi pädev asutus on hinnanud ohte, mida kõnealune loomne paljundusmaterjal võib liidu jaoks endast kujutada; |
b) |
kõnealuse loomse paljundusmaterjali doonorloomad on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, millest on lubatud teatavaid loomaliike ja -kategooriaid liitu sisse tuua; |
c) |
kõnealuse loomse paljundusmaterjali doonorloomad on pärit päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis asuvast kinnisest ettevõttest, mis on kantud artikli 29 kohaselt koostatud nende kinniste ettevõtete loetellu, kust on lubatud teatavate loomaliikide liitu toomine; |
d) |
loomse paljundusmaterjali sihtkoht on liidus asuv kinnine ettevõte, mis on määruse (EL) 2016/429 artikli 95 kohaselt heaks kiidetud; |
e) |
loomne paljundusmaterjal veetakse otse liidus asuvasse kinnisesse ettevõttesse, millele on osutatud punktis d. |
Artikkel 118
Konkreetsed loomatervisenõuded doonorloomadele
Artiklis 117 osutatud sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need koguti doonorloomadelt, kes vastavad järgmistele nõuetele:
a) |
nad ei ole pärit ettevõttest ega ole kokku puutunud loomadega ettevõttest, mis asub A-kategooria taudi või nende peetavate maismaaloomade liikide puhul asjakohase esilekerkiva taudi esinemise tõttu kehtestatud piirangutsoonis; |
b) |
nad on pärit ettevõttest, kus ei ole vähemalt viimase 30 päeva jooksul esinenud ühtegi nende peetavate maismaaloomade liikide puhul asjakohast D-kategooria taudi; |
c) |
nad on viibinud vähemalt 30 päeva enne liitu sissetoomiseks ette nähtud sperma, ootsüütide või embrüote kogumist ühes kinnises päritoluettevõttes; |
d) |
nad on kinnise ettevõtte tegevuse eest vastutava ettevõtte veterinaararsti poolt kliiniliselt läbi vaadatud ja neil ei olnud sperma, ootsüütide või embrüote kogumise kuupäeval taudi sümptomeid. |
e) |
neid ei kasutatud võimaluse korral vähemalt 30 päeva jooksul enne liitu sissetoomiseks ette nähtud sperma, ootsüütide või embrüote esimese kogumise päeva ja nende kogumisperioodi jooksul loomulikuks paaritamiseks; |
f) |
nad on identifitseeritud ja registreeritud selle kinnise ettevõtte eeskirjade kohaselt. |
Artikkel 119
Nõuded loomsele paljundusmaterjalile
Artiklis 117 osutatud sperma, ootsüütide ja embrüote saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need vastavad järgmistele nõuetele:
a) |
need on märgistatud sellisel viisil, et on võimalik hõlpsasti tuvastada järgmist teavet:
|
b) |
neid veetakse konteineris, mis:
|
IV OSA
ARTIKLITES 3 JA 5 OSUTATUD LOOMATERVISENÕUDED LOOMSETE SAADUSTE LIITU SISSETOOMISELE
1. JAOTIS
ÜLDISED LOOMATERVISENÕUDED LOOMSETE SAADUSTE LIITU SISSETOOMISELE
Artikkel 120
Tootmiskuupäeva ajalised piirangud
Loomsete saaduste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevaid saadusi ei saadud ajavahemikul, mil:
a) |
liit võttis päritolukohaks olevast kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist kõnealuste saaduste sissetoomiseks kasutusele loomatervishoiuga seotud piiravad meetmed; |
b) |
peatati kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist kõnealuste saaduste liitu sissetoomise luba. |
Artikkel 121
Loomsete saaduste töötlemise nõuded
1. Muude kui värskete või toorete loomsete saaduste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevaid saadusi on töödeldud vastavalt käesoleva osa jaotistele 3–6.
Esimeses lõigus osutatud töötlemisviisi peab:
a) |
olema liit loetelus konkreetselt määranud päritolukohaks olevale kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile ning teatavate loomsete saaduste päritoluliikidele; |
b) |
kohaldama selles kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, mis on kantud teatavate loomsete saaduste liikide ja kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu; |
c) |
kohaldama vastavalt järgmistele nõuetele:
|
2. Pärast lõikes 1 sätestatud töötlemise lõppu tuleb loomseid saadusi kuni pakendamiseni käsitleda nii, et oleks välistatud ristsaastumise oht, mis võiks kujutada ohtu loomade tervisele.
Artikkel 122
Nõuded loomsete saaduste veovahenditele
Loomsete saaduste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui selliseid saadetisi veetakse veovahendis, mis on projekteeritud, ehitatud ja mida hooldatakse nii, et loomsete saaduste tervisestaatust ei ohustata nende veo ajal päritolukohast liitu.
Artikkel 123
Loomsete saaduste liitu lähetamine
Loomsete saaduste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui sellised saadetised on lähetatud liidus asuvasse sihtkohta eraldatuna nendest loomadest ja loomsetest saadustest, mis ei vasta käesolevas määruses sätestatud liitu sissetoomisel kohaldatavatele asjakohastele loomatervisenõuetele.
2. JAOTIS
LOOMATERVISENÕUDED VÄRSKE LIHA LIITU SISSETOOMISELE
1. PEATÜKK
Üldised loomatervisenõuded värskele lihale
Artikkel 124
Peetavate värske liha päritoluloomade tapamajja lähetamine
Peetavatelt loomadelt (v.a tehistingimustes peetavatelt kohapeal surmatud ulukitelt) pärineva värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on saadud järgmistele nõuetele vastavatelt peetavatelt loomadelt:
a) |
loomade päritoluettevõte asub kas
|
b) |
peetavad loomad lähetati päritoluettevõttest otse tapamajja; |
c) |
punktis a osutatud tapamajja vedamise ajal:
|
d) |
punktis a osutatud peetavate loomade tapamajja vedamiseks kasutatavad veovahendid ja konteinerid vastavad artiklites 17 ja 18 sätestatud nõuetele. |
Artikkel 125
Metsloomade või tehistingimustes peetavate kohapeal surmatud ulukite rümpade lähetamine
Metsloomadelt või tehistingimustes peetavatelt kohapeal surmatud ulukitelt pärineva värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on saadud järgmistele nõuetele vastavatelt rümpadelt:
a) |
rümbad lähetati surmamise kohast otse samas loetellu kantud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis asuvasse ulukiliha käitlemise ettevõttesse; |
b) |
punktis a osutatud ulukiliha käitlemise ettevõttesse vedamise ajal:
|
c) |
rümbad veeti punktis a osutatud ulukiliha käitlemise ettevõttesse veovahendites ja konteinerites, mis vastavad järgmistele nõuetele:
|
Artikkel 126
Tapaeelne ja tapajärgne kontroll
Peetavatelt ja metsloomadelt pärineva värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need on saadud loomadelt, kes on läbinud järgmised kontrollid:
a) |
peetavate loomade puhul:
|
b) |
metsloomade puhul tehakse tapajärgne kontroll viivitamata pärast nende surmamist. |
Esimeses lõigus osutatud kontrollid peab päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis tegema veterinaarjärelevalve ametnik, et välistada I lisas osutatud asjakohaste taudide ja esilekerkivate taudide olemasolu.
Artikkel 127
Värske liha päritoluloomade käitlemine surmamise või tapmise ajal
Värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on pärit loomadelt, kellel puudus nende surmamise või tapmise ajal kokkupuude halvema tervisestaatusega loomadega.
Artikkel 128
Värske liha käitlemine ja valmistamine värske liha päritoluettevõttes
Värske liha saadetisi tuleb hoida rangelt eraldatuna värskest lihast, mis ei vasta artiklites 124–146 sätestatud asjakohastele loomatervisenõuetele värske liha liitu sissetoomisel, ning seda tapmise ja tükeldamise ajal kuni
a) |
selle pakendamiseni edasiseks säilitamiseks või liitu lähetamiseks või |
b) |
pakendamata värske liha puhul selle liitu saabumiseni. |
2. PEATÜKK
Loomatervisenõuded kabiloomade värskele lihale
1. JAGU
ÜLDISED LOOMATERVISENÕUDED PEETAVATE JA LOODUSLIKE KABILOOMADE VÄRSKELE LIHALE
Artikkel 129
Kabiloomade värske liha päritoluloomade liigid
Kabiloomade värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on pärit järgmistelt liikidelt:
a) |
peetavate kabiloomade puhul kõigilt kabiloomade liikidelt; |
b) |
looduslike kabiloomade ja tehistingimustes peetavate ulukkabiloomade puhul kõigilt kabiloomade liikidelt, v.a veised, lambad, kitsed ja kodusigade tõud. |
Artikkel 130
Värske vere sissetoomise keeld
Inimtoiduna kasutamiseks ette nähtud kabiloomade värske vere saadetisi ei lubata liitu sisse tuua.
2. JAGU
KONKREETSED LOOMATERVISENÕUDED PEETAVATE KABILOOMADE VÄRSKELE LIHALE
Artikkel 131
Värske liha saamiseks kasutatud peetavate kabiloomade viibimisaeg enne nende tapmist või surmamist
1. Liitu sissetoomiseks ette nähtud värske liha saamiseks kasutatud peetavad kabiloomad ei pea vastama enne nende tapmise või surmamise kuupäeva viibimisaja nõudele, tingimusel, et nad on kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni toodud:
a) |
muust kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on kantud samadelt kabiloomade liikidelt saadud värske liha liitu sissetoomist lubavasse loetellu ja kus peetavad kabiloomad viibisid enne tapmist vähemalt kolm kuud, või |
b) |
liikmesriigist. |
2. Liitu sissetoomiseks ette nähtud värske liha saamiseks kasutatud peetavad kabiloomad (v.a lõikes 1 osutatud kabiloomad) peavad vahetult enne nende tapmise või surmamise kuupäeva vastama viibimisaja nõudele XXIII lisa kohase järjestikuse ajavahemiku jooksul järgmiselt:
a) |
päritolukari viibis päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis; |
b) |
nad viibisid päritoluettevõttes; |
c) |
neil puudus kokkupuude halvema tervisestaatusega kabiloomadega. |
Artikkel 132
Erand peetavate värske liha päritoluloomade otse tapamajja lähetamisest
Erandina artikli 124 punktist b lubatakse neile nõuetele mittevastavate peetavate kabiloomade värske liha saadetisi liitu sisse tuua tingimusel, et saadetises olev värske liha on saadud veistelt, lammastelt või kitsedelt ning:
a) |
kabiloomad on pärast nende päritoluettevõttest lahkumist ja enne tapamajja saabumist läbinud üheainsa kogumisega tegeleva ettevõtte, mis vastab artikli 20 punktis b sätestatud nõuetele; |
b) |
päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on andnud lisatagatised tagamaks, et kabiloomade tervisestaatust ei ole nende päritoluettevõttest välja liikumise ajast kuni tapamajja saabumiseni ohustatud; |
c) |
punktis b osutatud kolmandale riigile või territooriumile või selle tsoonile on selliste erandite loetelus antud luba. |
Artikkel 133
Peetavate kabiloomade värske liha päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon
1. Peetavate kabiloomade värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis vastab selliste loetletud taudide puhul XXIV lisa A osa tabelis sätestatud taudivaba staatuse minimaalsele ajale, millega seoses on loetletusse kantud kabiloomade liigid, kellelt värske liha on saadud.
Esimeses lõigus osutatud minimaalset kestust võib lühendada XXIV lisa B osas loetellu kantud taudide puhul, kui järgitakse seal sätestatud eritingimusi; kõnealused eritingimused peab liit olema loetelus konkreetselt määranud kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile ning teatavate värske liha päritoluliikidele;
2. Kabiloomade värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus ei ole tehtud lõikes 1 osutatud loetellu kantud taudide vastast vaktsineerimist vastavalt XXV lisa A osa tabelile.
3. Erandina lõikest 2 võib olla tehtud suu- ja sõrataudi vastane vaktsineerimine, kui pädev asutus järgib XXV lisa B osa punkti 1 alapunktis b või punkti 3.1 alapunktis a sätestatud eritingimusi, mille liit peab olema loetelus konkreetselt määranud kõnealusele kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile ning konkreetsetele värske liha päritoluliikidele.
Artikkel 134
Värske liha saamiseks kasutatud peetavate kabiloomade päritoluettevõte
1. Peetavate kabiloomade värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on saadud kabiloomadelt, kes on pärit ettevõttest,
a) |
mille sees ja mida ümbritseval alal (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole 10 km raadiuses tapmiskuupäevale eelneva 30 päeva jooksul teatatud ühegi sellise XXIV lisa A osas osutatud taudi esinemisest, millega seoses on kantud loetellu need kabiloomade liigid, kellelt liitu sissetoomiseks ette nähtud värske liha pärineb, või |
b) |
mis vastab XXV lisa B osa punkti 1 alapunktis b või punkti 3.1 alapunktis a sätestatud eritingimustele, mida pädevad asutused peavad kolmandas riigis, kolmandal territooriumil või selle tsoonis vähem kui 12 kuud enne tapmise kuupäeva tehtud suu- ja sõrataudi vastase vaktsineerimise korral järgima ja mille komisjon peab olema loetelus konkreetselt määranud kõnealusele kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile, kust on lubatud värsket liha liitu sisse tuua, ning värske liha päritoluliikidele. |
2. Peetavate kabiloomade värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on saadud kabiloomadelt, kes on pärit ettevõttest,
a) |
kus ei ole ühtegi looma vaktsineeritud vastavalt XXV lisa A osale või |
b) |
mis asub kolmandas riigis, kolmandal territooriumil või selle tsoonis, mis vastab XXIV lisa B osa punktis 1 sätestatud eritingimustele; need tingimused peab komisjon olema loetelus konkreetselt määranud kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile, millest on lubatud kabiloomade värske liha liitu sissetoomine, ja värske liha päritoluliikidele. |
Artikkel 135
Erinõuded peetavate kabiloomade liigilt Sus scrofa saadud värskele lihale
Peetavate kabiloomade liigilt Sus scrofa saadud värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on pärit loomadelt, keda on sünnist saadik peetud looduslikest kabiloomadest eraldi.
Artikkel 136
Peetavate kabiloomade värske liha päritoluettevõte
Peetavate kabiloomade värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on saadud tapamajast või ulukiliha käitlemise ettevõttest, mille sees ja mida ümbritseval alal (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole 10 km raadiuses tapmis- või surmamiskuupäevale eelneva 30 päeva jooksul teatatud ühegi sellise XXIV lisa A osas osutatud taudi esinemisest.
3. JAGU
KONKREETSED LOOMATERVISENÕUDED LOODUSLIKE KABILOOMADE VÄRSKELE LIHALE
Artikkel 137
Looduslike kabiloomade värske liha päritolukohaks olev riik või territoorium või selle tsoon
Looduslike kabiloomade värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis vastab artiklis 133 sätestatud loomatervisenõuetele.
Artikkel 138
Värske liha saamiseks kasutatud looduslikud kabiloomad
Looduslike kabiloomade värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on saadud loomadelt, kes vastavad järgmistele nõuetele:
a) |
nad surmati kaugemal kui 20 kilomeetrit mis tahes sellise kolmanda riigi, territooriumi või tsooni piirist, mis ei olnud sel ajal kantud looduslike kabiloomade liikidest pärineva värske liha liitu sissetoomist lubavasse loetellu; |
b) |
nad surmati 20 kilomeetrise raadiusega alal, kus ei olnud eelneva 60 päeva jooksul teatatud ühestki XXIV lisa A osas osutatud taudist. |
Artikkel 139
Ulukiliha käitlemise ettevõte, kust looduslike kabiloomade värske liha pärineb
Looduslike kabiloomade värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on saadud ulukiliha käitlemise ettevõttest, mille sees ja mida ümbritseval alal (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole 10 km raadiuses surmamiskuupäevale eelneva 30 päeva jooksul teatatud ühegi sellise XXIV lisa A osas osutatud taudi esinemisest.
3. PEATÜKK
Loomatervisenõuded kodulindude ja uluklindude värskele lihale
1. JAGU
KONKREETSED LOOMATERVISENÕUDED KODULINDUDE VÄRSKELE LIHALE
Artikkel 140
Kodulindude viibimisaeg
Kodulindude värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on saadud järgmistelt kodulindudelt:
a) |
neid on hoitud koorumisest saadik kuni tapmise kuupäevani värske liha päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis või |
b) |
nad imporditi ööpäevaste tibude, sugulindude, tootmislindude või tapmiseks ette nähtud kodulindudena kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on kantud nende kaupade liitu sissetoomist lubavasse loetellu, või liikmesriigist ning import toimus kooskõlas selliste loomatervisenõuetega, mis on vähemalt sama ranged kui käesoleva määruse asjakohased nõuded. |
Artikkel 141
Kodulindude värske liha päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon
Kodulindude värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis vastab järgmistele tingimustele:
a) |
seal kehtib liitu sissetoomiseks ette nähtud saadetise lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt kuue kuu jooksul lindude kõrge patogeensusega gripi jaoks taudiseireprogramm ning kõnealune seireprogramm vastab nõuetele, mis on sätestatud kas
|
b) |
seda loetakse kooskõlas artikliga 38 lindude kõrge patogeensusega gripist vabaks; |
c) |
kui seal on tehtud lindude kõrge patogeensusega gripi vastane vaktsineerimine, on päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus andnud järgmised tagatised:
|
d) |
seda:
|
e) |
kus päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu vaktsineerides andnud järgmised tagatised:
|
f) |
ta on lubanud pärast lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhangu esinemist esitada komisjonile järgmise teabe:
|
g) |
ta on lubanud esitada lindude kõrge patogeensusega gripi või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse esmaste puhangute viiruse isolaadid viivitamata lindude gripi ja Newcastle’i haiguse jaoks määratud Euroopa Liidu referentlaborile. |
Artikkel 142
Kodulindude päritoluettevõte
Kodulindude värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha pärineb kodulindudelt, kes on pärit ettevõttest,
a) |
mille piires ja millest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole tapmiskuupäevale eelneva vähemalt 30 päeva jooksul esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid; |
b) |
mis silerinnaliste lindude värske liha puhul, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis ei ole Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba, vastab XIV lisa punkti 3 alapunktides b ja c sätestatud loomatervisenõuetele silerinnaliste lindude ning neilt saadud haudemunade ja värske liha kohta, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis ei ole Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba. |
Artikkel 143
Kodulinnud, kellelt värske liha pärineb
1. Kodulindude värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on saadud kodulindudelt, keda ei ole vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu ega Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu või kes vastavad järgmistele nõuetele:
a) |
kui neid on vaktsineeritud lindude kõrge patogeensusega gripi vastu, on päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium andnud tagatised selle kohta, et XIII lisas sätestatud vaktsineerimisprogrammide ja täiendava seire miinimumnõuded on täidetud; |
b) |
kui neid on vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu:
|
2. Kodulindude värske liha saadetisi, mis on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriiki või territooriumile, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on saadud kodulindudelt, keda ei ole tapmiskuupäevale eelneva 30 päeva jooksul vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu elusvaktsiiniga.
Artikkel 144
Kodulindude värske liha päritoluettevõte
Kodulindude värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on pärit tapamajast, kus:
a) |
tapmise ajal ei kohaldatud selle suhtes lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhangu esinemise tõttu piiranguid ega loomatervisega seotud põhjustel riiklike õigusaktide kohaseid ametlikke piiranguid; |
b) |
tapamajast 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole tapmiskuupäevale eelneva vähemalt 30 päeva jooksul esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid. |
2. JAGU
KONKREETSED LOOMATERVISENÕUDED ULUKLINDUDE VÄRSKELE LIHALE
Artikkel 145
Uluklindude värske liha päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon
Uluklindude värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis vastab järgmistele tingimustele:
a) |
selles kehtib liitu sissetoomiseks ette nähtud saadetise lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt kuue kuu jooksul lindude kõrge patogeensusega gripi jaoks taudiseireprogramm ning kõnealune seireprogramm vastab nõuetele, mis on sätestatud kas
|
b) |
seal ei ole surmamisele eelneva vähemalt 30 päeva jooksul kohaldatud lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhangu esinemise tõttu loomatervishoiuga seotud piiranguid. |
Artikkel 146
Uluklindude värske liha päritoluettevõte
Uluklindude värske liha saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olev värske liha on pärit ulukiliha käitlemise ettevõttest:
a) |
mille suhtes ei kohaldatud korrastamise ajal lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhangu esinemise tõttu piiranguid ega loomatervisega seotud põhjustel ametlikke piiranguid; |
b) |
millest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole rümpade vastuvõtmise kuupäevale eelneva vähemalt 30 päeva jooksul esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid. |
3. JAOTIS
LOOMATERVISENÕUDED LIHATOODETE JA KESTADE LIITU SISSETOOMISELE
Artikkel 147
Lihatoodete töötlemine
Lihatoodete saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevaid lihatooteid on töödeldud vastavalt artiklile 121, nagu on nõutud artiklis 148 või 149.
Artikkel 148
Lihatooted, mille suhtes ei kohaldata riske maandavat töötlust
Kui saadetises olevaid lihatooteid ei ole vastavalt XXVI lisale riskide maandamiseks töödeldud, on lihatoodete saadetisi liitu sisse tuua lubatud ainult juhul, kui:
a) |
päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon on kantud asjakohastelt liikidelt saadud värske liha liitu sissetoomist lubavasse loetellu ning sellise värske liha liitu sissetoomiseks ei ole nõutavad eritingimused vastavalt IV osa 1. jaotise 1. ja 2. peatükile; |
b) |
lihatoote töötlemiseks kasutatud värske liha vastas kõigile värske liha liitu sissetoomise nõuetele, mistõttu võis seda liitu sisse tuua, ning see pärines järgmisest riigist:
|
Artikkel 149
Lihatooted, mille suhtes kohaldatakse riske maandavat töötlust
1. Lihatoodete saadetisi, mis ei vasta artiklis 148 sätestatud nõuetele, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui neid on vastavalt XXVI lisale riskide maandamiseks töödeldud vähemalt viisil, mille liit on loetelus konkreetselt määranud lihatoote päritoluriigiks olevale kolmandale riigile või territooriumile või selle tsoonile kooskõlas artikliga 121, kui lihatoote töötlemiseks kasutatav värske liha pärineb järgmisest riigist:
a) |
kolmas riik või territoorium või selle tsoon, kus toimus lihatoote töötlemine; |
b) |
loetellu kantud kolmas riik või territoorium või selle tsoon, millest on lubatud asjakohastelt liikidelt saadud värske liha liitu sissetoomine; |
c) |
liikmesriik. |
2. Lihatoodete saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui neid on vastavalt XXVI lisale töödeldud riskide maandamiseks vähemalt meetodiga „B“, kui lihatoote töötlemiseks kasutatav värske liha pärineb kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist:
a) |
mis ei ole kolmas riik või territoorium või selle tsoon, kust lihatoode saadi; |
b) |
mis on samuti kantud selliste asjaomaste liikide lihatoodete liitu sissetoomist lubavasse loetellu, mille suhtes kohaldatakse riske maandavat töötlust, mille liit on vastavalt artiklile 121 loetelus konkreetselt määranud kõnealusele kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile ning asjakohastele liikidele. |
3. Kodulindude värske liha töötlemisel saadud lihatoodete saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui neid on vastavalt XXVI lisale töödeldud riskide maandamiseks vähemalt meetodiga „D“, kui lihatoote töötlemiseks kasutatav värske liha pärineb järgmisest kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist:
a) |
mis on kantud kodulindudelt saadud värske liha liitu sissetoomist lubavasse loetellu; |
b) |
milles on esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhang. |
4. Selliste lihatoodete saadetisi, mis on saadud rohkem kui ühe loomaliigi värske liha töötlemisel ja see liha on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus toimus lihatoote töötlemine, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need vastavad järgmistele nõuetele:
a) |
lihatooted peavad olema riskide maandamiseks läbinud kõige rangema töötluse, mis on loetelus artikli 121 kohaselt määratud kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile seoses eri päritoluloomade liikidega, kui värske liha segatakse enne lihatoote lõplikku töötlemist, või |
b) |
lihatooted peavad olema riskide maandamiseks läbinud selle töötluse, mis on loetelus artikli 121 kohaselt määratud kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile seoses iga eri päritolulooma liigiga, kui lihatoodete segamine on toimunud pärast lihatoote iga koostisosa töötlemist. |
5. Selliste lihatoodete saadetisi, mis on saadud rohkem kui ühe loomaliigi värske liha töötlemisel ja see liha on pärit muust kui sellest kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus toimus lihatoote töötlemine, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui neid on lõike 1 või 2 kohaselt riskide maandamiseks töödeldud.
Artikkel 150
Loomade värske liha päritoluettevõte
Lihatoodete saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need on saadud nende loomade värske liha töötlemisel, kes on pärit ettevõttest või metsloomade puhul kohast, mille sees ja mida ümbritseval alal (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole 10 km raadiuses 30 päeva jooksul enne saadetise liitu lähetamise kuupäeva teatatud vastavalt I lisale ühegi loetellu kantud taudi esinemisest, mis on asjakohane lihatoodete päritoluliikide puhul.
Artikkel 151
Sissetoomine liikmesriikidesse, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus
Kodulindudest valmistatud lihatoodete saadetisi, mis on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriiki või selle territooriumile, millel on ilma vaktsineerimata Newcastle'i haiguse viiruse nakkusest vaba staatus, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need on saadud kodulindudelt, keda ei ole tapmiskuupäevale eelneva 30 päeva jooksul vaktsineeritud Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse vastu elusvaktsiiniga.
Artikkel 152
Erinõuded kestade liitu sissetoomisel
Artiklis 148 sätestatud nõuetele mittevastavate kestade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui neid on vastavalt XXVI lisa 2. osale töödeldud riskide maandamiseks järgmiste meetoditega:
a) |
meetod „Kestad 1“ või „Kestad 2“, mille puhul kestade töötlemiseks kasutatud põied ja sooled on pärit veistelt, lammastelt, kitsedelt või peetavatelt sigadelt; |
b) |
meetod „Kestad 3“, „Kestad 4“ või „Kestad 5“, mille puhul kestade töötlemiseks kasutatud põied ja sooled on pärit muudelt kui punktis a osutatud loomaliikidelt. |
4. JAOTIS
LOOMATERVISENÕUDED PIIMA, PIIMATOODETE, TERNESPIIMA JA TERNESPIIMATOODETE LIITU SISSETOOMISELE
1. PEATÜKK
Konkreetsed loomatervisenõuded toorpiimale, ternespiimale ja ternespiimatoodetele
Artikkel 153
Toorpiima, ternespiima ja ternespiimatoodete päritoluriik
Toorpiima, ternespiima ja ternespiimatoodete saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad toorpiim, ternespiim ja ternespiimatooted pärinevad kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on vähemalt 12 kuu jooksul enne lüpsikuupäeva olnud vaba suu- ja sõrataudist ja veiste katku viiruse nakkusest ning kus selle aja jooksul ei ole toimunud kõnealuste taudide vastast vaktsineerimist.
Artikkel 154
Toorpiima, ternespiima ja ternespiimatoodete päritoluloomad
1. Toorpiima, ternespiima või ternespiimatoodete saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad toorpiim, ternespiim või ternespiimatooted pärinevad liikidesse Bos taurus, Ovis aries, Capra hircus, Bubalus bubalis või Camelus dromedarius kuuluvatelt loomadelt.
2. Toorpiima, ternespiima või ternespiimatoodete saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad toorpiim, ternespiim või ternespiimatooted on saadud loomadelt, kes vastasid nõudele viibida enne lüpsikuupäeva vähemalt kolm kuud järjest lüpsikohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis.
2. PEATÜKK
Konkreetsed loomatervisenõuded piimatoodetele
Artikkel 155
Piimatoodete töötlemine
Piimatoodete saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevaid piimatooteid on töödeldud vastavalt artiklile 156 või 157.
Artikkel 156
Piimatooted, mille suhtes ei kohaldata riske maandavat töötlust
Piimatoodete saadetisi, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on kantud toorpiima liitu sissetoomist lubavasse liidu loetellu, lubatakse liitu sisse tuua ilma konkreetset riske maandavat töötlust läbimata, kui saadetises olevad piimatooted vastavad järgmistele nõuetele:
a) |
toorpiim, millest need on toodetud, on saadud liikidesse Bos taurus, Ovis aries, Capra hircus, Bubalus bubalis ja Camelus dromedarius kuuluvatelt loomadelt; |
b) |
piimatoodete tootmiseks kasutatav toorpiim vastas artiklites 3–10 sätestatud asjakohastele liitu sissetoomise üldnõuetele ja artiklites 153 ja 154 sätestatud toorpiima liitu sissetoomise erinõuetele, mistõttu võis seda liitu sisse tuua, ning see pärineb ühest järgmisest riigist:
|
Artikkel 157
Piimatooted, mille suhtes kohaldatakse riske maandavat töötlust
1. Piimatoodete saadetisi, mis ei vasta artiklis 156 sätestatud nõuetele, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevaid piimatooteid on töödeldud riskide maandamiseks vähemalt ühe XXVII lisa A veerus sätestatud meetodiga, kui:
a) |
neid toodeti neid piimast, mis on saadud liikidelt Bos taurus, Ovis aries, Capra hircus, Bubalus bubalis või Camelus dromedarius; |
b) |
päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon ei ole vähemalt 12 kuu jooksul enne lüpsikuupäeva olnud vaba suu- ja sõrataudist ja veiste katku viiruse nakkusest või selle aja jooksul on seal tehtud kõnealuste taudide vastast vaktsineerimist. |
2. Piimatoodete saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevaid piimatooteid on töödeldud riskide maandamiseks vähemalt ühe XXVII lisa B veerus sätestatud meetodiga, kui neid toodeti piimast, mis on saadud muudelt kui lõike 1 punktis a osutatud loomaliikidelt.
3. Piimatoodete saadetisi, mida on töödeldud toorpiimast või piimatoodetest, mis on saadud rohkem kui ühelt loomaliigilt, lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need piimatooted on läbinud ühe järgmistest töötlustest:
a) |
vähemalt kõige rangem riske maandav töötlus, mis on määratud igale päritoluloomade liigile, kui toorpiima või piimatoodete segamine toimub enne toote lõplikku töötlemist, või |
b) |
selline riske maandav töötlus, mis on määratud igale päritoluloomade liigile, kui toodete segamine toimub pärast piimatoote iga koostisosa töötlemist. |
5. JAOTIS
LOOMATERVISENÕUDED MUNADE JA MUNATOODETE LIITU SISSETOOMISEL
1. PEATÜKK
Konkreetsed loomatervisenõuded munadele
Artikkel 158
Munade päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon
Munasaadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad munad on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kohaldatakse lindude kõrge patogeensusega gripi jaoks taudiseireprogrammi, mis vastab nõuetele, mis on sätestatud kas
a) |
käesoleva määruse II lisas või |
b) |
Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksi asjakohases peatükis. |
Artikkel 159
Munade päritoluettevõte
Munasaadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad munad on pärit ettevõttest, mis vastab järgmistele nõuetele:
a) |
30 päeva jooksul enne liitu sissetoomiseks ette nähtud munade kogumise kuupäeva ja kuni liitu sissetoomisel kasutatava sertifikaadi väljastamiseni ei ole esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid ning |
b) |
ettevõttest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane) ei ole vähemalt 30 päeva jooksul enne liitu sissetoomiseks ette nähtud munade kogumise kuupäeva ja kuni liitu sissetoomisel kasutatava sertifikaadi väljastamiseni esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi või Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid. |
2. PEATÜKK
Konkreetsed loomatervisenõuded munatoodetele
Artikkel 160
Munatoodete päritolukohaks olev kolmas riik või territoorium või selle tsoon
Munatoodete saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad munatooted on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kohaldatakse lindude kõrge patogeensusega gripi jaoks taudiseireprogrammi, mis vastab nõuetele, mis on sätestatud kas
a) |
käesoleva määruse II lisas või |
b) |
Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksi asjakohases peatükis. |
Artikkel 161
Munade päritoluettevõte
Munatoodete saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad munatooted on toodetud munadest, mis on pärit ettevõttest:
a) |
kus ei ole 30 päeva jooksul enne munade kogumise kuupäeva esinenud lindude kõrge patogeensusega gripi ega Newcastle’i haiguse viiruse nakkuse puhanguid; |
b) |
millest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane)
|
c) |
millest 10 km raadiuses (sh naaberriigi territooriumil, kui see on asjakohane)
|
6. JAOTIS
LOOMATERVISENÕUDED LIITTOODETES SISALDUVATE TÖÖDELDUD LOOMSETE SAADUSTE LIITU SISSETOOMISELE
Artikkel 162
Lihatooteid sisaldavad liittooted ning piima- ja/või munatooteid sisaldavad lühikese säilimisajaga liittooted
1. Järgmiste liittoodete saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad liittooted on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on kantud neis lihatoodetes sisalduvate konkreetse loomsete saaduste liitu sissetoomist lubavasse loetellu:
a) |
lihatooteid sisaldavad liittooted; |
b) |
piima- või munatooteid sisaldavad liittooted, mida ei ole pika säilimisaja saavutamiseks töödeldud. |
2. Liittoodete saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui lõikes 1 osutatud liittoodetes sisalduvad töödeldud loomsed saadused
a) |
vastavad järgmistele nõuetele:
|
b) |
on saadud kas
|
Artikkel 163
Piima- ja/või munatooteid sisaldavad pika säilimisajaga liittooted
Piima- ja/või munatooteid sisaldavate liittoodete saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui liittoodetes sisalduvaid piimatooteid ja munatooteid on töödeldud nii, et neil oleks ümbritseval temperatuuril pikk säilimisaeg, ning:
a) |
neid on töödeldud meetodiga, mis on samaväärne vähemalt järgmiste töötlemismeetoditega:
|
b) |
erandina artikli 3 lõike 1 punkti c alapunktist i peab nendega kaasas olema liittoote päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi ettevõtja deklaratsioon, mis tõendab, et liittootes sisalduvaid piima- ja munatooteid on riskide maandamiseks töödeldud vähemalt punktis a sätestatud meetodiga. |
7. JAOTIS
LIITU SISSETOOMISE ERIEESKIRJAD ISIKLIKUKS KASUTAMISEKS ETTE NÄHTUD LOOMSETELE SAADUSTELE
Artikkel 164
Isiklikuks kasutamiseks ette nähtud väikelaste piimasegu, lastetoidu ja eriotstarbelise toidu sissetoomise osas tehtav erand loomatervisenõuetest ja lisanõuetest
Erandina I osa artiklites 3–10 ja artiklites 120–163 sätestatud nõuetest lubatakse väikelaste pulbriliste piimasegude, lastetoitude ja eriotstarbeliste ravitoitude saadetisi, mis sisaldavad kõnealustele nõuetele mittevastavaid loomseid saadusi, liitu sisse tuua juhul, kui kõnealused tooted vastavad järgmistele tingimustele:
a) |
need on ette nähtud isiklikuks kasutamiseks; |
b) |
nende kogukaal ei ületa 2 kilogrammi inimese kohta; |
c) |
neid ei pea enne avamist jahutama; |
d) |
need on lõpptarbijale müümiseks ettenähtud pakendis kaubanduslikud margitooted; |
e) |
nende pakend on avamata, kui see ei ole parasjagu kasutuses. |
Artikkel 165
Erand teatavatest kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt või nende tsoonidest pärit olevate isiklikuks kasutamiseks ette nähtud loomsete saaduste loomatervisenõuetest
1. Erandina I osa artiklites 3–10 (v.a artikli 3 punkti a alapunkt i) ja artiklites 120–163 sätestatud nõuetest lubatakse loomsete saaduste saadetisi, mis ei vasta neile nõuetele, liitu sisse tuua juhul, kui need saadused on ette nähtud isiklikuks kasutamiseks ja pärinevad kolmandatest riikidest või territooriumidelt, mis on kantud isiklikuks kasutamiseks ette nähtud loomsete saaduste konkreetsete koguste liitu sissetoomist lubavasse loetellu, tuginedes Euroopa Liiduga sõlmitud põllumajandustoodetega kauplemise erikokkulepetele.
2. Nende konkreetsete koguste kogukaal, mis võib isikutel liitu sissetoomiseks kaasas olla, ei tohi ületada loetellu kantud kolmandale riigile või territooriumile kehtestatud maksimumkogust.
V OSA
ARTIKLITES 3 JA 5 SÄTESTATUD LOOMATERVISENÕUDED LOETELLU KANTUD VEELOOMADE LIIKIDE JA NENDE LOOMSETE SAADUSTE LIITU SISSETOOMISELE NING NENDE JÄRGNEVALE LIIKUMISELE JA KÄITLEMISELE
1. JAOTIS
ÜLDISED LOOMATERVISENÕUDED ARTIKLI 1 LÕIKES 6 OSUTATUD LOETELLU KANTUD VEELOOMADE LIIKIDE JA NENDE SAADUSTE LIITU SISSETOOMISELE
Artikkel 166
Veeloomade kontroll enne lähetamist
Muude kui artikli 172 punktides d, e ja f osutatud veeloomade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui need veeloomad on eksportivas kolmandas riigis või eksportival kolmandal territooriumil, selle tsoonis või piirkonnas läbinud veterinaarjärelevalve ametniku kliinilise kontrolli 72 tunni jooksul enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimist, et tuvastada taudi sümptomite ja ebatavalise suremuse esinemise ilminguid.
Artikkel 167
Veeloomade liitu lähetamine
Veeloomade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad veeloomad vastavad järgmistele nõuetele:
a) |
need lähetati päritoluettevõttest otse liitu; |
b) |
nende meritsi, õhu kaudu, raudteed või maanteed mööda toimuva transpordi ajal ei laaditud saadetisi maha, teise veovahendisse ümber ega konteinerist välja ning vett, milles neid transporditakse, ei vahetatud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil, selle tsoonis või piirkonnas, mis ei ole kantud teatavate veeloomade liikide ja kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu; |
c) |
neid ei veetud tingimustes, mis oleksid ohustanud nende tervisestaatust, eelkõige:
|
d) |
päritoluettevõttes nende liitu lähetamiseks pealelaadimise ajast kuni liitu saabumise ajani ei tohi neid vedada samas vees või konteineris ega sumplaevas koos halvema tervisestaatusega veeloomadega ega veeloomadega, kes ei olnud ette nähtud liitu sissetoomiseks; |
e) |
kui vee vahetamine on vajalik kolmandas riigis või kolmandal territooriumil, selle tsoonis või piirkonnas, mis on kantud teatavate veeloomade liikide ja kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu, ei tohi see ohustada veetavate loomade tervisestaatust ja seda tohib teha ainult järgmiselt:
|
Artikkel 168
Veeloomade vedamine laevaga
Kui veeloomade saadetiste liitu lähetamine hõlmab kasvõi osaliselt vedu laeva või sumplaevaga, lubatakse kõnealuseid vastavalt artiklile 167 veetavate veeloomade saadetisi liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevate veeloomadega on kaasas deklaratsioon, mis on lisatud loomatervise sertifikaadile ja mille on sihtsadamas laeva saabumise päeval allkirjastanud kõnealuse laeva kapten; selles esitatakse järgmine teave:
a) |
kolmandas riigis või kolmandal territooriumil asuv lähtesadam; |
b) |
liidus asuv sihtsadam; |
c) |
külastatud sadamad, kui laev külastas väljaspool päritolukohaks olevat kolmandat riiki või territooriumi või selle tsooni asuvaid sadamaid; |
d) |
selle kinnitus, et veeloomade saadetis vastas artiklis 167 sätestatud asjakohastele nõuetele kogu teekonna vältel kolmandas riigis või kolmandal territooriumil asuvast lähtesadamast liidus asuvasse sihtsadamasse. |
Artikkel 169
Transpordi ja märgistamise erinõuded
1. Veeloomade saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad veeloomad on tähistatud konteineri välisküljel asuva loetava märgisega, või kui nende vedu toimub sumplaevaga, on laeva manifestis sissekanne, milles viidatakse selle saadetise jaoks väljastatud loomatervise sertifikaadile.
2. Lõikes 1 osutatud loetav märgis peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:
a) |
saadetise konteinerite arv; |
b) |
igas konteineris oleva liigi nimetus; |
c) |
iga liigi kohta igas konteineris olevate loomade arv; |
d) |
nende ettenähtud otstarve. |
3. Veeloomadelt (v.a elusad veeloomad) pärinevad loomsed saadused, mis on ette nähtud liitu sissetoomiseks, peavad vastama järgmistele nõuetele:
a) |
need peavad olema tähistatud konteineri välisküljel asuva loetava märgisega, milles viidatakse selle saadetise jaoks väljastatud sertifikaadile; |
b) |
punktis a osutatud loetav märgis peab sisaldama ka järgmisi märkusi (kui see on asjakohane):
|
Artikkel 170
Päritolukohaks oleva kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooni või bioturvarühmikuga ning päritoluettevõttega seotud nõuded
1. Veeloomade ja veeloomadelt (v.a elusad veeloomad) saadud loomsete saaduste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad veeloomad ja loomsed saadused on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust, mis vastab järgmistele nõuetele:
a) |
see peab olema taudivaba seoses järgmiste loetellu kantud taudidega:
|
b) |
kõik sissetoodavad saadetised, mis hõlmavad loetellu kantud veeloomade liike, kes tuuakse sisse liitu eksportivasse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni või piirkonda, peavad pärinema muust kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist või piirkonnast, mis on vaba punktis a osutatud taudidest; |
c) |
päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil ei ole loetellu kantud veeloomade liike vaktsineeritud A-, B- ega C-kategooria (kui see on asjakohane) taudide vastu. |
2. Vesiviljelusloomade ja vesiviljelusloomadelt (v.a elusad vesiviljelusloomad) saadud loomsete saaduste saadetisi lubatakse liitu sisse tuua ainult juhul, kui saadetises olevad vesiviljelusloomad ja loomsed saadused on pärit ettevõttest, mis on:
a) |
registreeritud kooskõlas nõuetega, mis on mis on vähemalt sama ranged kui määruse (EL) 2016/429 IV osa II jaotise 1. peatüki 1. jaos sätestatud nõuded, või |
b) |
heaks kiidetud kooskõlas nõuetega, mis on mis on vähemalt sama ranged kui määruse (EL) 2016/429 IV osa II jaotise 1. peatüki 2. jaos sätestatud nõuded ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/691 (23) II osa I jaotises sätestatud nõuded. |
Artikkel 171
Vektorliigid
1. Rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 4. veerus loetletud liikidesse kuuluvaid veeloomi käsitatakse nende taudide siirutajatena ainult XXX lisas sätestatud tingimustel.
2. Rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 4. veerus loetletud liikidesse kuuluvatelt veeloomadelt (v.a elusad veeloomad) saadud loomseid saadusi ei käsitata nende liitu sissetoomisel kõnealuses lisa loetellu kantud taudide siirutajatena.
Artikkel 172
Erandid teatavatele loetellu kantud veeloomade liikide kategooriatele
Erandina artiklist 170 ei kohaldata kõnealuses artiklis sätestatud nõudeid järgmiste veeloomade kategooriate suhtes:
a) |
veeloomad, kes viiakse tauditõrjet tegevatesse veeandide ettevõttesse, kus neid töödeldakse inimtoiduks; |
b) |
uurimisotstarbeks ettenähtud veeloomad, kes viiakse kinnistesse ettevõtetesse, mille on sihtliikmesriigi pädev asutus selleks otstarbeks heaks kiitnud; |
c) |
muud looduslikud veeloomad kui need, kellele on osutatud käesoleva artikli punktis b, tingimusel, et nad on viibinud karantiinis karantiiniasutuses, mille on selleks otstarbeks heaks kiitnud pädev asutus, mis asub
|
d) |
limused või koorikloomad, kes on pakendatud ja märgistatud inimtoiduks vastavalt määrusele (EÜ) nr 853/2004 ja mis ei suuda veekeskkonda naastes enam elusloomadena ellu jääda; |
e) |
limused või koorikloomad, kes on pakendatud ja märgistatud inimtoiduks vastavalt määrusele (EÜ) nr 853/2004 ja kes on ette nähtud täiendavaks töötlemiseks ilma ajutise ladustamiseta töötlemiskohas; |
f) |
elusad karbid või koorikloomad, kes on ette nähtud inimtoiduks ilma täiendava töötlemiseta, tingimusel, et nad on pakendatud jaemüügiks vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 sätetele. |
Artikkel 173
Erandid teatavatele veeloomadelt (v.a elusad veeloomad) pärinevatele loomsetele saadustele
Erandina artikli 170 lõikest 1 ei kohaldata kõnealuses artiklis sätestatud nõudeid järgmiste veeloomadelt (v.a elusad veeloomad) pärinevate loomsete saaduste suhtes:
a) |
veeloomadelt (v.a elusad veeloomad) pärinevad loomsed saadused, mis viiakse tauditõrjet tegevasse veeandide ettevõttesse, kus neid töödeldakse inimtoiduks; |
b) |
inimtoiduks ettenähtud kalad, mis tapeti ja puhastati siseelunditest enne nende liitu lähetamist. |
Artikkel 174
Veeloomade ja veeloomadelt (v.a elusad veeloomad) pärinevate loomsete saaduste käitlemine pärast liitu sissetoomist
1. Veeloomade ja veeloomadelt (v.a elusad veeloomad) pärinevate loomsete saaduste saadetistega tuleb pärast liitu sissetoomist teha järgmist:
a) |
vedada otse liidus asuvasse sihtkohta; |
b) |
nõuetekohaselt käidelda, et vältida loodusvete saastumist. |
2. Ettevõtja ei lase ega aseta muul viisil liidu loodusvetesse liitu sisse toodud veeloomi ega veeloomadelt (v.a elusad veeloomad) pärinevaid loomseid saadusi, välja arvatud juhul, kui selleks on andnud loa selle liikmesriigi pädev asutus, kus toimub vette laskmine või asetamine.
3. Liikmesriigi pädev asutus võib käesoleva artikli lõikes 2 osutatud loa anda ainult juhul, kui loodusvetesse laskmine või asetamine ei ohusta vette laskmise kohas veeloomade tervisestaatust, ning igal juhul peab vette laskmine vastama artikli 170 punkti a alapunktile iii.
4. Selleks et vältida liidu loodusvete saastumist, peab ettevõtja veeloomade saadetiste vedamiseks kasutatud vett nõuetekohaselt käitlema.
2. JAOTIS
LOOMATERVISENÕUDED TEATAVATE LOETELLU MITTE KANTUD TAUDIDE MÕJU PIIRAMISEKS
Artikkel 175
Täiendavad loomatervisenõuded teatavate loetellu mitte kantud taudide mõju piiramiseks, mille suhtes on liikmesriigid kehtestanud riiklikud meetmed
1. Selliste liikmesriikide pädevad asutused, kes on võtnud loeteluväliste taudide vastu määruse (EL) 2016/429 artiklis 226 sätestatud riiklikke meetmeid, võtavad meetmeid kõnealuste loeteluväliste taudide sissetoomise vältimiseks, rakendades täiendavaid loomatervisenõudeid veeloomade ja veeloomadelt (v.a elusad veeloomad) pärinevate loomsete saaduste sissetoomisel nendesse liikmesriikidesse, tsoonidesse või bioturvarühmikutesse.
2. Lõikes 1 osutatud pädev asutus lubab oma liikmesriiki sisse tuua selliste veeloomaliikide saadetisi, mis on lõikes 1 osutatud taudidele vastuvõtlikud, kui päritolukohaks olevas kolmandas riigis või kolmandal territooriumil ei ole toimunud kõnealuste taudide vastast vaktsineerimist.
3. Lõikes 1 osutatud pädev asutus tagab, et lõikes 2 osutatud veeloomaliigid, mis tuuakse sisse päritolukohaks olevasse kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või selle tsooni või piirkonda, pärineb muust kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist või piirkonnast.
4. Artiklites 172 ja 173 sätestatud erandeid kohaldatakse nende veeloomade ja veeloomadest pärinevate loomsete saaduste suhtes, millele viidatakse lõikes 2 ja mis on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriikidesse, kus on võetud riiklikud meetmed käesoleva artikli lõikes 1 osutatud taudide vastu.
5. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud veeloomade ja neilt loomadelt pärinevate loomsete saaduste käitlemine pärast liitu sissetoomist peab vastama artiklis 174 sätestatud tingimustele.
VI OSA
LIITU SISSETOOMISE ERIEESKIRJAD TEATAVATELE ARTIKLITES 3 JA 5 OSUTATUD KAUPADELE, MILLE LÕPPSIHTKOHAKS EI OLE LIIT, JA TEATAVATELE KAUPADELE, MIS ON LIIDUST PÄRIT JA SAADETAKSE SINNA TAGASI
Artikkel 176
Nõuded transiidiks läbi liidu
1. Käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetisi, mis ei pärine liidust, vaid veetakse läbi liidu, ja mis on ette nähtud väljaspool liitu asuvasse sihtkohta viimiseks, lubatakse liidust läbi vedada ainult juhul, kui:
a) |
nad vastavad kõigile I–V osas sätestatud asjakohastele liitu sissetoomise nõuetele, mis hõlmavad kõnealuseid loomade liike ja kategooriaid, loomset paljundusmaterjali või loomseid saadusi, või |
b) |
nad kuuluvad eritingimuste kohaldamisalasse, mille liit on loetelus konkreetselt määranud loetellu kantud päritolukohaks olevale kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile ning teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikidele ja kategooriatele, et leevendada selliste liikumistega kaasnevat võimalikku ohtu loomade tervisele. |
2. Käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetisi, mis pärinevad liidust ja tuuakse liitu tagasi pärast transiiti läbi kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooni, lubatakse uuesti liitu sisse tuua ainult juhul, kui need vastavad kõigile I–V osas sätestatud asjakohastele liitu sissetoomise nõuetele, mis hõlmavad kõnealuseid loomade kategooriaid, loomset paljundusmaterjali või loomseid saadusi, välja arvatud juhul, kui need kuuluvad järgmistest ühe kohaldamisalasse:
a) |
artiklites 177–182 sätestatud lisanõuded või |
b) |
eritingimused, mille on liit loetelus konkreetselt määranud loetellu kantud kolmandale transiidiriigile, -territooriumile või -tsoonile ning teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liikidele ja kategooriatele, et leevendada selliste liikumistega kaasnevat võimalikku ohtu loomade tervisele. |
3. Lõike 1 punktis b ja lõike 2 punktis b osutatud eritingimused kehtestatakse ja määratakse kolmandale riigile, territooriumile või selle tsoonile riskihindamise alusel ning võttes arvesse järgmist:
a) |
määruse (EL) 2016/429 artiklis 230 sätestatud kriteeriumid; |
b) |
transiidiks ette nähtud loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste teatavad liigid ja kategooriad ning sellega seotud oht loomade tervisele; |
c) |
geograafilised piirangud; |
d) |
levinud kaubateed; |
e) |
muud asjakohased tegurid. |
Artikkel 177
Täiendavad nõuded liidust pärit ja sinna naasvate registreeritud hobuste sissetoomisele pärast ajutist eksporti kolmandasse riiki, kolmandale territooriumile või selle tsooni võiduajamistel, võistlustel ja hobustega seotud kultuuriüritustel osalemiseks
1. Nende registreeritud hobuste saadetisi, mis on ajutiselt eksporditud ühest liikmesriigist kolmandatesse riikidesse või kolmandatele territooriumidele või nende tsoonidesse, mis on kantud hobuslaste liitu sissetoomist lubavasse loetellu, lubatakse liitu sisse tuua tingimusel, et need vastavad järgmistele lisanõuetele:
a) |
nad on viibinud väljaspool liitu komisjoni poolt erinevatel eesmärkidel kindlaks määratud ajavahemiku jooksul, mis ei ületa 90 päeva; |
b) |
neid on peetud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis eraldatult, välja arvatud võiduajamiste, võistluste või kultuuriürituste ning sellega seotud tegevuste (sh treenimine, soojendus ja esitlus) ajal; |
c) |
neid on peetud vastavalt XI lisa B osa erinõuetele üksnes samasse sanitaarrühma kuuluvates kolmandates riikides või kolmandatel territooriumidel või nende tsoonides, kuhu on määratud liitu lähetav kolmas lähteriik või -territoorium, ning nad viidi kolmandasse riiki või kolmandale territooriumile või otse lähtetsooni tingimuste alusel, mis on vähemalt sama ranged kui need, mida kohaldatakse otse liitu sissetoomise suhtes. |
2. Erandina lõike 1 punktist c lubatakse registreeritud hobuseid, kes on osalenud ainult konkreetsetel kõrgetasemelistel võiduajamistel ja võistlustel, liitu sisse tuua pärast ajutist eksporti rohkem kui ühte sanitaarrühma kuuluvatesse kolmandatesse riikidesse või kolmandatele territooriumidele või nende tsoonidesse.
Artikkel 178
Erinõuded selliste kabiloomade, kodulindude ja veeloomade sissetoomisele, kes on pärit liidust ja saadetakse sinna tagasi kolmanda riigi sisenemiskeelu tõttu
1. Nende kabiloomade, kodulindude ja veeloomade saadetisi, mis on pärit liidust ja saadetakse sinna tagasi kolmanda riigi pädeva asutuse määratud sisenemiskeelu tõttu, lubatakse uuesti liitu sisse tuua ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:
a) |
sisenemiskeelu määranud kolmas riik või territoorium on kolmas riik või territoorium või selle tsoon, mis on kantud liitu naasvate loomaliikide ja -kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu; |
b) |
punktis a osutatud loomad ei läbinud muid kui punktis a osutatud kolmandaid riike või territooriume või nende tsoone; |
c) |
loomadega on kaasas järgmised dokumendid:
|
d) |
kui nad on maha laaditud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, tõendab kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus järgmist:
|
2. Saadetise sihtkohta vedamisel ja saabumisel kohaldatakse järelevalvet vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/1666 artiklitele 2 ja 3.
Artikkel 179
Erinõuded selliste loomade (v.a kabiloomade, kodulindude ja veeloomade) sissetoomisele, kes on pärit liidust ja saadetakse sinna tagasi kolmanda riigi või territooriumi sisenemiskeelu tõttu
1. Nende loomade (v.a kabiloomade, kodulindude ja veeloomade) saadetisi, mis on pärit liidust ja saadetakse sinna tagasi kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse määratud sisenemiskeelu tõttu, lubatakse uuesti liitu sisse tuua ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:
a) |
päritoluliikmesriigi pädeva asutuse väljastatud loomatervise sertifikaadi originaal või selle elektrooniline vaste, mis on sisestatud ametliku kontrolli teabehaldussüsteemi, või päritoluliikmesriigi pädeva asutuse esitatud ametliku loomatervise sertifikaadi tõestatud ärakiri; |
b) |
üks järgmistest:
|
c) |
päritoluliikmesriigi pädeva asutuse deklaratsioon, milles on märgitud liitu naasmise sihtkoht ja see, et riik on nõus saadetist vastu võtma. |
2. Saadetise sihtkohta vedamisel ja saabumisel kohaldatakse järelevalvet vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/1666 artiklitele 2 ja 3.
Artikkel 180
Erinõuded sellise loomse paljundusmaterjali ja selliste pakendatud loomsete saaduste sissetoomisele, mis on pärit liidust ja saadetakse sinna tagasi kolmanda riigi või territooriumi sisenemiskeelu tõttu
1. Sellise loomse paljundusmaterjali ja selliste pakendatud loomsete saaduste saadetisi, mis on pärit liidust ja saadetakse sinna tagasi kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse määratud sisenemiskeelu tõttu, lubatakse uuesti liitu sisse tuua ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:
a) |
paljundusmaterjal on endiselt originaalkonteineris ja loomsete saaduste pakend on terve; |
b) |
paljundusmaterjali ja loomsete saadustega on kaasas järgmine:
|
c) |
kui punktides a ja b osutatud paljundusmaterjal või loomsed saadused on maha laaditud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, tõendab kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus järgmist:
|
2. Saadetise sihtkohta vedamisel ja saabumisel kohaldatakse järelevalvet vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/1666 artiklitele 2 ja 3.
Artikkel 181
Erinõuded selliste pakendamata või hulgipakendites loomsete saaduste sissetoomisele, mis on pärit liidust ja saadetakse sinna tagasi loetellu kantud kolmanda riigi või territooriumi sisenemiskeelu tõttu
1. Pakendamata või hulgipakendites loomsete saaduste saadetisi, mis on pärit liidust ja saadetakse sinna tagasi loetellu kantud kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse määratud sisenemiskeelu tõttu, lubatakse uuesti liitu sisse tuua ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:
a) |
sisenemiskeelu määranud kolmas riik või territoorium on kantud nende teatavate loomsete saaduste liikide ja kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu, mis saadetakse liitu tagasi; |
b) |
loomsete saadustega on kaasas järgmine:
|
2. Saadetise sihtkohta vedamisel ja saabumisel kohaldatakse järelevalvet vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/1666 artiklitele 2 ja 3.
Artikkel 182
Erinõuded selliste pakendamata või hulgipakendites loomsete saaduste sissetoomisele, mis on pärit liidust ja saadetakse sinna tagasi loetellu mitte kantud kolmanda riigi sisenemiskeelu tõttu
1. Pakendamata või hulgipakendites loomsete saaduste saadetisi, mis on pärit liidust ja saadetakse sinna tagasi sellise kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse määratud sisenemiskeelu tõttu, mis ei ole kantud nende teatavate loomsete saaduste liikide ja kategooriate liitu sissetoomist lubavasse loetellu, mis saadetakse liitu tagasi, lubatakse uuesti liitu sisse tuua ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:
a) |
saadetis on pitseeritud ja originaalpitser on terve; |
b) |
loomsete saadustega on kaasas järgmine:
|
2. Saadetise sihtkohta vedamisel ja saabumisel kohaldatakse järelevalvet vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/1666 artiklitele 2 ja 3.
VII OSA
LÕPPSÄTTED
Artikkel 183
Kehtetuks tunnistamine
Alates 21. aprillist 2021 tunnistatakse kehtetuks järgmised õigusaktid:
— |
komisjoni määrus (EL) nr 206/2010; |
— |
komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 139/2013; |
— |
komisjoni määrus (EL) nr 605/2010; |
— |
komisjoni määrus (EÜ) nr 798/2008; |
— |
komisjoni otsus 2007/777/EÜ; |
— |
komisjoni määrus (EÜ) nr 119/2009; |
— |
komisjoni määrus (EL) nr 28/2012; |
— |
komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/759. |
Artikkel 184
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates 21. aprillist 2021.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 30. jaanuar 2020
Komisjoni nimel
president
Ursula VON DER LEYEN
(1) ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55).
(3) Komisjoni 3. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1882, milles käsitletakse loetellu kantud taudide kategooriate suhtes teatavate taudiennetuse ja -tõrje eeskirjade kohaldamist ning millega kehtestatakse nimekiri liikidest ja liigirühmadest, mis kujutavad endast arvestatavat riski kõnealuste loetellu kantud taudide levimisel (ELT L 308, 4.12.2018, lk 21).
(4) Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/[689], millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud ja esilekerkivate taudide seire, likvideerimisprogrammide ja taudivaba staatuse eeskirjadega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 211).
(5) Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/687, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 64).
(6) Euroopa Toiduohutusameti loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjon (AHAW): Scientific Opinion on animal health risk mitigation treatments as regards imports of animal casings. EFSA Journal (2012); 10(7):2820. [32pp.] doi:10.2903/j.efsa.2012.2820. Kättesaadav internetis: www.efsa.europa.eu/efsajournal
(7) Nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiiv 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta (ELT L 328, 24.11.2006, lk 14).
(8) Komisjoni 12. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 206/2010, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loetelud, kust on lubatud Euroopa Liitu tuua teatavaid loomi ja värsket liha, ning veterinaarsertifitseerimise nõuded (ELT L 73, 20.3.2010, lk 1).
(9) Komisjoni 7. jaanuari 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 139/2013, milles sätestatakse loomatervishoiunõuded ja karantiinitingimused teatavate lindude impordil liitu (ELT L 47, 20.2.2013, lk 1).
(10) Komisjoni 2. juuli 2010. aasta määrus (EL) nr 605/2010, millega kehtestatakse loomade ja inimeste tervishoiu- ning veterinaarsertifikaatide nõuded inimtoiduks ettenähtud toorpiima ja piimatoodete Euroopa Liitu toomisel (ELT L 175, 10.7.2010, lk 1).
(11) Komisjoni 8. augusti 2008. aasta määrus (EÜ) nr 798/2008, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelu, millest võib importida ühendusse ja vedada läbi ühenduse kodulinde ja linnukasvatussaadusi, ning veterinaarsertifikaatide nõuded (ELT L 226, 23.8.2008, lk 1).
(12) Komisjoni 29. novembri 2007. aasta otsus 2007/777/EÜ, millega kehtestatakse looma- ja inimtervishoiu nõuded ning näidissertifikaadid inimtoiduks ettenähtud lihatoodete ja töödeldud magude, põite ja soolte importimiseks kolmandatest riikidest ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/432/EÜ (ELT L 312, 30.11.2007, lk 49).
(13) Komisjoni 9. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 119/2009, milles sätestatakse selliste kolmandate riikide või nende osade loetelu, millest võib importida ühendusse või vedada läbi ühenduse looduslike jäneslaste, teatavate looduslike maismaaimetajate ja tehistingimustes peetavate küülikute liha, ning veterinaarsertifikaatide nõuded (ELT L 39, 10.2.2009, lk 12).
(14) Komisjoni 11. jaanuari 2012. aasta määrus (EL) nr 28/2012, millega kehtestatakse sertifitseerimisnõuded teatavate liittoodete importimiseks liitu ja transiidiks läbi liidu ning muudetakse otsust 2007/275/EÜ ja määrust (EÜ) nr 1162/2009 (ELT L 12, 14.1.2012, lk 1).
(15) Komisjoni 28. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/759, millega koostatakse loetelud kolmandatest riikidest, kolmandate riikide osadest ja territooriumidest, millest liikmesriigid peavad lubama liitu tuua teatavaid inimtoiduks ettenähtud loomseid saadusi, kehtestatakse sertifikaatide nõuded, muudetakse määrust (EÜ) nr 2074/2005 ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2003/812/EÜ (ELT L 126, 14.5.2016, lk 13).
(16) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus) (ELT L 95, 7.4.2017, lk 1).
(17) Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/688, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade ja haudemunade liidusisest liikumist käsitlevate loomatervisenõuetega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 140).
(18) Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/686, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses loomse paljundusmaterjali ettevõtete heakskiitmise ning teatavate peetavate maismaaloomade paljundusmaterjali liidusisese liikumise jälgitavus- ja loomatervisenõuetega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).
(19) Komisjoni 24. juuni 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/1666, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/625 tingimuste osas, mis on vajalikud teatavate kaupade saadetiste veo ja saabumise jälgimiseks teel liitu saabumise piiripunktist liidus asuvasse sihtettevõttesse (ELT L 255, 4.10.2019, lk 1).
(20) Komisjoni 28. juuni 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2035, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses maismaaloomade pidamise ettevõtteid ja haudejaamu ning teatavate peetavate maismaaloomade ja haudemunade jälgitavust käsitlevate eeskirjadega (ELT L 314, 5.12.2019, lk 115).
(21) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 576/2013 lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 998/2003 (ELT L 178, 28.6.2013, lk 1).
(22) Komisjoni 28. juuni 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 577/2013, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 576/2013 ettenähtud identifitseerimisdokumentide näidiseid koerte, kasside ja valgetuhkrute mittekaubanduslikuks liikumiseks, territooriumide ja kolmandate riikide loetelude kehtestamist ning nõudeid teatavatele tingimustele vastavust tõendavate deklaratsioonide vormi, kujunduse ja keelte kohta (ELT L 178, 28.6.2013, lk 109).
(23) Komisjoni 30. jaanuari 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/691, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses vesiviljelusettevõtteid ja veeloomade vedajaid käsitlevate eeskirjadega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 345).
I LISA
LOETELU TAUDIDEST, MILLEST PEAB EKSPORTIVAS KOLMANDAS RIIGIS VÕI EKSPORTIVAL KOLMANDAL TERRITOORIUMIL TEATAMA JA ARU ANDMA
1. MAISMAALOOMAD
Kõik määruse (EL) 2016/429 artiklis 5 osutatud ja nimetatud määruse II lisas sätestatud loetellu kantud taudid komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa kohaste loetellu kantud maismaaloomade liikide puhul
2. LOOMNE PALJUNDUSMATERJAL
2.1. Kabiloomadelt
— |
Suu- ja sõrataud |
— |
Brucella abortus'e, B. melitensis'e või B. suis'i põhjustatud nakkus |
— |
Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkus |
— |
Lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 nakkus |
— |
Epizootilise hemorraagia viiruse nakkus |
— |
Veiste nakkav rinotrahheiit/nakkav pustuloosne vulvovaginiit |
— |
Veiste viirusdiarröa |
— |
Veiste genitaalne kampülobakterioos |
— |
Trihhomonoos |
— |
Veiste enzootiline leukoos |
— |
Jäärade epididümiit (Brucella ovis) |
— |
Hobuste viirusarteriidi viiruse nakkus |
— |
Hobuste nakkav kehvveresus |
— |
Hobuste nakkav metriit |
— |
Sigade klassikaline katk |
— |
Aujeszky haiguse viiruse nakkus |
— |
Sigade respiratoor-reproduktiivse sündroomi viiruse nakkus |
2.2. Kodulindudelt ja tehistingimustes peetavatelt lindudelt
Kõik määruse (EL) 2016/429 artiklis 5 osutatud ja nimetatud määruse II lisas sätestatud loetellu kantud taudid, mis esinevad komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa kohastel loetellu kantud kodulinnuliikidel või tehistingimustes peetavate lindude liikidel, kellelt liitu sisse tuua lubatud loomne paljundusmaterjal pärineb
3. LOOMSED SAADUSED KABILOOMADELT, KODULINDUDELT JA LOODUSES VABALT ELAVATELT ULUKLINDUDELT
3.1. Kabiloomade värske liha
— |
Suu- ja sõrataud |
— |
Veiste katku viiruse nakkus |
— |
Riftioru palaviku viiruse nakkus |
— |
Lammaste ja kitsede rõuged |
— |
Väikemäletsejate katk |
— |
Sigade klassikaline katk |
— |
Sigade Aafrika katk |
3.2. Kodulindude ja looduses vabalt elavate uluklindude värske liha
— |
Kõrge patogeensusega linnugripp |
— |
Newcastle'i haiguse viiruse nakkus |
3.3. Kabiloomadest saadud lihatooted
— |
Suu- ja sõrataud |
— |
Veiste katku viiruse nakkus |
— |
Sigade klassikaline katk |
— |
Sigade Aafrika katk |
3.4. Kodulindudest ja looduses vabalt elavatest uluklindudest saadud lihatooted
— |
Kõrge patogeensusega linnugripp |
— |
Newcastle'i haiguse viiruse nakkus |
3.5. Piim, ternespiim, piimatooted ja ternespiimatooted
— |
Suu- ja sõrataud |
— |
Veiste katku viiruse nakkus |
4. VEELOOMAD JA LOOMSED SAADUSED VEELOOMADELT
— |
Epizootiline vereloomeelundite nekroos |
— |
Viiruslik hemorraagiline septitseemia |
— |
Nakkuslik vereloomeelundite nekroos |
— |
Lõhede nakkava kehvveresuse viiruse ülipolümorfse piirkonna (HPR) deletsiooniga tüve põhjustatud nakkus |
— |
Karpkalade herpesviroos |
— |
Mikrocytos mackini põhjustatud nakkus |
— |
Perkinsus marinus'e põhjustatud nakkus |
— |
Bonamia ostreae põhjustatud nakkus |
— |
Bonamia exitiosa põhjustatud nakkus |
— |
Marteilia refringens'i põhjustatud nakkus |
— |
Taura sündroomi viiruse nakkus |
— |
Krevettide kollapäisuse viiruse nakkus |
— |
Valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkus |
II LISA
MIINIMUMTEAVE TAUDISEIREPROGRAMMI KOHTA
(osutatud artiklis 10)
Taudiseireprogrammi kohta tuleb esitada vähemalt järgmine teave:
a) |
kirjeldus asjaomase taudiga seotud epidemioloogilise olukorra kohta enne seireprogrammi rakendamise alguskuupäeva ja andmed kõnealuse olukorra muutumise kohta; |
b) |
seireprogrammiga hõlmatud sihtloomapopulatsioon, epidemioloogilised üksused ja tsoonid; |
c) |
järgmiste aspektide kirjeldus:
|
d) |
rakendatava seireprogrammiga hõlmatud geograafiliste ja halduspiirkondade kirjeldus ja piiritlemisandmed; |
e) |
näitajad programmiga saavutatud edusammude mõõtmiseks; |
f) |
kasutatavad diagnostikameetodid, analüüsitavate proovide arv ning analüüsimissagedus ja proovivõtukava; |
g) |
riskipõhise suunatud seire kavandamisel arvesse võetavad riskitegurid. |
III LISA
Tabel 1
Nõuded seoses kabiloomade, mesilaste ja kimalaste viibimisajaga enne nende liitu sissetoomist
Loomaliik või -kategooria |
Minimaalne viibimisaeg kolmandas päritoluriigis või kolmandal päritoluterritooriumil või selle tsoonis, nagu on osutatud artikli 11 punkti b alapunktis i |
Minimaalne viibimisaeg päritoluettevõttes, nagu on osutatud artikli 11 punkti b alapunktis ii |
Minimaalne periood, mille vältel ei toimu kokkupuudet halvema tervisliku seisundiga loomadega, nagu on osutatud artikli 11 punkti b alapunktis iii |
Veised, lambad, kitsed ja sead |
6 kuud või alla 6 kuu vanuste loomade puhul sünnist saadik |
40 päeva või alla 40 päeva vanuste loomade puhul sünnist saadik |
30 päeva või alla 30 päeva vanuste loomade puhul sünnist saadik |
Tapmiseks ette nähtud veised, lambad, kitsed ja sead |
3 kuud või alla 3 kuu vanuste loomade puhul sünnist saadik |
40 päeva või alla 40 päeva vanuste loomade puhul sünnist saadik |
30 päeva või alla 30 päeva vanuste loomade puhul sünnist saadik |
Hobuslased, välja arvatud registreeritud hobuslased |
3 kuud või alla 3 kuu vanuste loomade puhul sünnist saadik |
30 päeva või alla 30 päeva vanuste loomade puhul sünnist saadik, välja arvatud hobuste Aafrika katku riskipiirkondades, kus see periood on 40 päeva |
15 päeva |
Registreeritud hobuslased |
40 päeva või alla 40 päeva vanuste loomade puhul sünnist saadik |
30 päeva või alla 30 päeva vanuste loomade puhul sünnist saadik, välja arvatud hobuste Aafrika katku riskipiirkondades, kus see periood on 40 päeva |
15 päeva |
Registreeritud hobuslased, kes tuuakse liitu tagasi pärast ajutist eksporti võistlustel, võiduajamistel või kultuuriüritustel osalemiseks |
Kuni 30 päeva või teatavate võistluste, võiduajamiste ja kultuuriürituste puhul kuni 90 päeva |
Ei ole kehtestatud |
Kogu ajutise ekspordi periood |
Muud kabiloomad kui veised, lambad, kitsed, sead ja hobuslased |
6 kuud või alla 6 kuu vanuste loomade puhul sünnist saadik |
40 päeva või alla 40 päeva vanuste loomade puhul sünnist saadik |
6 kuud või alla 6 kuu vanuste loomade puhul sünnist saadik |
Mesilased ja kimalased |
Koorumisest saadik |
Koorumisest saadik |
Koorumisest saadik |
Tabel 2
Nõuded seoses kodulindude ja tehistingimustes peetavate lindude viibimisajaga enne nende liitu sissetoomist
Linnukategooria |
Linnud, kelle suhtes viibimisaja nõuet kohaldatakse |
Minimaalne viibimisaeg kolmandas päritoluriigis või kolmandal päritoluterritooriumil või selle tsoonis, nagu on osutatud artikli 11 punkti b alapunktis i |
Minimaalne viibimisaeg päritoluettevõttes, nagu on osutatud artikli 11 punkti b alapunktis ii |
Minimaalne periood, mille vältel ei toimu kokkupuudet halvema tervisliku seisundiga loomadega, nagu on osutatud artikli 11 punkti b alapunktis iii |
||||||
Kodulindude sugulinnud |
SL |
3 kuud või alla 3 kuu vanuste loomade puhul koorumisest saadik |
6 nädalat või alla 6 nädala vanuste loomade puhul koorumisest saadik |
6 nädalat või alla 6 nädala vanuste loomade puhul koorumisest saadik |
||||||
Produktiivlinnud liha ja toidumunade tootmiseks |
SL |
3 kuud või alla 3 kuu vanuste loomade puhul koorumisest saadik |
6 nädalat või alla 6 nädala vanuste loomade puhul koorumisest saadik |
6 nädalat või alla 6 nädala vanuste loomade puhul koorumisest saadik |
||||||
Uluklinnuvarude taastootmiseks ette nähtud produktiivlinnud |
SL |
6 nädalat või alla 6 nädala vanuste loomade puhul koorumisest saadik |
30 päeva või koorumisest saadik |
30 päeva või koorumisest saadik |
||||||
Tapmiseks ette nähtud kodulinnud |
SL |
6 nädalat või alla 6 nädala vanuste loomade puhul koorumisest saadik |
30 päeva või koorumisest saadik |
30 päeva või koorumisest saadik |
||||||
Ühepäevased tibud |
SL |
Koorumisest saadik |
Koorumisest saadik |
Koorumisest saadik |
||||||
PLK |
3 kuud |
6 nädalat |
— |
|||||||
Vähem kui 20 sugulindu, produktiivlindu või tapmiseks ette nähtud kodulindu, välja arvatud silerinnalised linnud |
SL |
3 kuud või alla 3 kuu vanuste loomade puhul koorumisest saadik |
3 nädalat või alla 3 nädala vanuste loomade puhul koorumisest saadik |
3 nädalat või alla 3 nädala vanuste loomade puhul koorumisest saadik |
||||||
Vähem kui 20 ühepäevast tibu, välja arvatud silerinnaliste lindude tibud |
SL |
Koorumisest saadik |
Koorumisest saadik |
Koorumisest saadik |
||||||
PLK |
3 kuud |
3 nädalat |
3 nädalat enne kuupäeva, mil koguti munad, millest asjaomased ühepäevased tibud koorusid |
|||||||
Tehistingimustes peetavad linnud |
SL |
MK |
3 nädalat või koorumisest saadik |
3 nädalat või alla 3 nädala vanuste loomade puhul koorumisest saadik |
||||||
|
IV LISA
A OSA
1. |
Artikli 22 lõike 1 kohane taudivaba staatuse minimaalne kestus kolmandas päritoluriigis või kolmandal päritoluterritooriumil või selle tsoonis muude kabiloomade kui hobuslaste puhul
|
2. |
Artikli 22 lõike 2 punkti a kohane taudivaba staatuse minimaalne kestus kolmandas päritoluriigis või kolmandal päritoluterritooriumil või selle tsoonis hobuslaste puhul
|
3. |
Artikli 22 lõike 2 punkti b kohane sellise perioodi minimaalne kestus, mille vältel ei ole hobuslaste puhul teatatud taudi esinemisest kolmandas päritoluriigis või kolmandal päritoluterritooriumil või selle tsoonis
|
B OSA
Eritingimused, mida kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus peab järgima juhul, kui asjaomane kolmas riik või territoorium või selle tsoon on olnud konkreetsest taudist vaba lühema perioodi vältel kui käesoleva lisa A osa tabelis sätestatud periood, nagu on osutatud artikli 22 lõikes 3
Suu- ja sõrataud |
Esitatakse lisateave, mis võimaldab kindlaks teha kuupäeva, millest alates asjaomane kolmas riik või territoorium või selle tsoon loetakse olevat suu- ja sõrataudist vaba |
||||
Sigade klassikaline katk |
|
||||
Burkholderia mallei põhjustatud nakkus (malleus) |
|
||||
Kargtaud |
|
||||
Surra (Trypanosoma evansi) |
|
C OSA
1. |
Vaktsineerimata jätmist käsitlevad nõuded kolmanda päritoluriigi või -territooriumi või selle tsooni puhul seoses muude kabiloomadega kui hobuslased, nagu on osutatud artikli 22 lõike 4 punktis a
|
2. |
Vaktsineerimata jätmist käsitlevad nõuded kolmanda päritoluriigi või -territooriumi või selle tsooni puhul seoses hobuslastega, nagu on osutatud artikli 22 lõike 4 punktis b
|
(*1) Kohaldatakse üksnes loetellu kantud liikide puhul vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisale
(*2) Või lühem periood, kui kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus järgib B osa kohaseid eritingimusi, nagu on sätestatud artikli 22 lõikes 3
(*3) Või lühem periood, kui kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus järgib B osa kohaseid eritingimusi, nagu on sätestatud artikli 22 lõikes 3
(*4) Kohaldatakse üksnes loetellu kantud liikide puhul vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisale
V LISA
LIITU SISSETOOMIST KÄSITLEVAD KOLMANDA PÄRITOLURIIGI VÕI -TERRITOORIUMI VÕI SELLE TSOONI TAUDIVABA STAATUSEGA SEOTUD NÕUDED SEOSES MYCOBACTERIUM TUBERCULOSIS'E KOMPLEKSI (M. BOVIS, M. CAPRAE JA M. TUBERCULOSIS) NING BRUCELLA ABORTUS'E, B. MELITENSIS'E JA B. SUIS'I PÕHJUSTATUD NAKKUSEGA
1. MYCOBACTERIUM TUBERCULOSIS'E KOMPLEKSI (M. BOVIS, M. CAPRAE JA M. TUBERCULOSIS) PÕHJUSTATUD NAKKUS (NAGU ON OSUTATUD ARTIKLI 22 LÕIKES 5)
1.1. Veised
Veised, kes ei ole pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus veistel ei esine Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis), peavad vastama ühele järgmistest nõuetest:
a) |
neid on liitu lähetamise kuupäevale eelneva 30 päeva jooksul uuritud Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse suhtes ühega delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 2. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud negatiivsed tulemused või |
b) |
nad on alla kuue nädala vanused. |
2. BRUCELLA ABORTUS'E, B. MELITENSIS'E VÕI B. SUIS'I PÕHJUSTATUD NAKKUS (NAGU ON OSUTATUD ARTIKLI 22 LÕIKES 6)
2.1. Veised
Veised, kes ei ole pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus veistel ei esine Brucella abortus't, B. melitensis't ega B. suis'i ja kus neid pole kõnealuse nakkuse vastu vaktsineeritud, peavad vastama ühele järgmistest nõuetest:
a) |
neid on liitu lähetamise kuupäevale eelneva 30 päeva jooksul võetud proovi alusel uuritud Brucella abortus'e, B. melitensis'e ja B. suis'i põhjustatud nakkuse suhtes ühega delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 1. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud negatiivsed tulemused ning poeginud emasloomade puhul on sellise uuringu jaoks kasutatud proovi, mis on võetud vähemalt 30 päeva pärast poegimist, või |
b) |
nad on alla 12 kuu vanused või |
c) |
nad on kastreeritud. |
2.2. Lambad ja kitsed
Lambad ja kitsed, kes ei ole pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus lammastel ega kitsedel ei esine Brucella abortus't, B. melitensis't ega B. suis'i ja kus neid pole kõnealuse nakkuse vastu vaktsineeritud, peavad vastama ühele järgmistest nõuetest:
a) |
neid on liitu lähetamise kuupäevale eelneva 30 päeva jooksul võetud proovi alusel uuritud Brucella abortus'e, B. melitensis'e ja B. suis'i põhjustatud nakkuse suhtes ühega delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 1. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud negatiivsed tulemused ning poeginud emasloomade puhul on sellise uuringu jaoks kasutatud proovi, mis on võetud vähemalt 30 päeva pärast poegimist, või |
b) |
nad on alla kuue kuu vanused või |
c) |
nad on kastreeritud. |
VI LISA
A OSA
KABILOOMADE LIITU SISSETOOMIST KÄSITLEVAD KAHE AASTA PIKKUST PERIOODI HÕLMAVAD KOLMANDA PÄRITOLURIIGI VÕI -TERRITOORIUMI VÕI SELLE TSOONI TAUDIVABA STAATUSEGA SEOTUD ERITINGIMUSED SEOSES LAMMASTE KATARRAALSE PALAVIKU VIIRUSE SEROTÜÜPIDE 1–24 NAKKUSEGA
(NAGU ON OSUTATUD ARTIKLI 22 LÕIKES 7)
Loetelusse kantud liiki kuuluvad kabiloomad, kes ei ole pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 nakkusest vaba, peavad olema pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis vastab vähemalt ühele järgmistest tingimustest:
a) |
loomi on peetud kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, mis on hooajaliselt lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 nakkusest vaba, nagu on määratletud delegeeritud määruses (EL) 2020/689:
|
b) |
loomad on pärit kolmandast riigist, kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kohaldatakse seiresüsteemi, mis on kavandatud ja mida rakendatakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/689 lisa II osa 1. peatüki 1. ja 2. jaotisele, ning neid on vaktsineeritud lammaste katarraalse palaviku viiruse kõikide nende serotüüpide (1–24) vastu, millest on asjaomases kolmandas riigis, kolmandal territooriumil või selle tsoonis eelneva kahe aasta jooksul teatatud, ning vaktsiini spetsifikatsiooni kohane loomade tagatud immuunsuse periood ei ole veel lõppenud ja loomad vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:
|
c) |
loomad on pärit kolmandast riigist, kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kohaldatakse seiresüsteemi, mis on kavandatud ja mida rakendatakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/689 lisa II osa 1. peatüki 1. ja 2. jaotisele, ning neile on tehtud seroloogiline analüüs, mis võimaldab tuvastada spetsiifilisi antikehi lammaste katarraalse palaviku viiruse kõikide nende serotüüpide (1–24) vastu, millest on asjaomases kolmandas riigis, kolmandal territooriumil või selle tsoonis eelneva kahe aasta jooksul teatatud, ja sellise analüüsi tulemused on positiivsed ning:
|
B OSA
VEISTE SAADETISTE LIITU SISSETOOMIST KÄSITLEVAD KOLMANDA PÄRITOLURIIGI VÕI -TERRITOORIUMI VÕI SELLE TSOONI TAUDIVABA STAATUSEGA SEOTUD ERITINGIMUSED SEOSES VEISTE ENZOOTILISE LEUKOOSIGA
(NAGU ON OSUTATUD ARTIKLI 22 LÕIKES 8)
Veised, kes ei ole pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on veiste enzootilisest leukoosist vaba, peavad olema pärit ettevõttest, mille puhul ei ole 24 kuu jooksul enne loomade liitu lähetamise kuupäeva sellest taudist teatatud, ning:
a) |
üle 24 kuu vanustele loomadele peab veiste enzootilise leukoosi tuvastamiseks olema tehtud laborianalüüs vastavalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 4. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud negatiivsed tulemused: |
a) |
proovidega, mis on võetud kahel korral vähemalt nelja kuu pikkuse vahega, kusjuures asjaomaseid loomi peab olema peetud sama ettevõtte teistest veistest eraldi, või |
b) |
proovidega, mis on võetud loomade liitu lähetamise kuupäevale eelneva viimase 30 päeva jooksul, ning seejuures on kõikidele ettevõttes peetavatele üle 24 kuu vanustele veistele tehtud veiste enzootilise leukoosi tuvastamiseks laborianalüüs vastavalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 4. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud negatiivsed tulemused; kõnealune analüüs peab olema tehtud proovidega, mis on võetud kahel korral vähemalt nelja kuu pikkuse vahega liitu lähetamise kuupäevale eelneva viimase 12 kuu jooksul; |
b) |
alla 24 kuu vanused loomad peab olema sünnitanud emasloom, kellele on veiste enzootilise leukoosi tuvastamiseks tehtud laborianalüüs vastavalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 4. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud negatiivsed tulemused; kõnealune analüüs peab olema tehtud proovidega, mis on võetud kahel korral vähemalt nelja kuu pikkuse vahega liitu lähetamise kuupäevale eelneva 12 kuu jooksul. |
VII LISA
KABILOOMADE LIITU SISSETOOMIST KÄSITLEVAD LISANÕUDED SEOSES TEATAVATE C-KATEGOORIA TAUDIDEGA
(NAGU ON OSUTATUD ARTIKLI 22 LÕIKES 9)
1. VEISTE NAKKAV RINOTRAHHEIIT/NAKKAV PUSTULOOSNE VULVOVAGINIIT
1.1. Veised
Loomad ei tohi olla vaktsineeritud ja neid peab olema hoitud karantiinis vähemalt 30 päeva enne liitu lähetamise kuupäeva ning neile peab olema tehtud seroloogiline analüüs tervikliku BoHV-1 vastaste antikehade tuvastamiseks. Peab olema kasutatud ühte delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 5. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud negatiivsed tulemused. Peale selle peab kõnealune analüüs olema tehtud prooviga, mis on kogutud päritoluettevõttes liitu lähetamise kuupäevale eelneva 15 päeva jooksul.
1.2. Kaamellased ja hirvlased
Kaamellased ja hirvlased, kes on ette nähtud sissetoomiseks liikmesriiki või selle tsooni, millel on veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi suhtes taudivaba staatus või kus veiste seas kohaldatakse vastavat heakskiidetud likvideerimisprogrammi, peavad olema pärit ettevõttest, mille puhul ei ole viimase 30 päeva jooksul enne liitu lähetamist teatatud veiste nakkava rinotrahheiidi/nakkava pustuloosse vulvovaginiidi esinemisest saadetises olevate loomadega samasse liiki kuuluvatel loomadel.
2. VEISTE VIIRUSDIARRÖA
Loomad ei tohi olla vaktsineeritud veiste viirusdiarröa vastu ning neile peab veiste viirusdiarröa viiruse antigeeni või genoomi tuvastamiseks olema tehtud analüüs vastavalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 6. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud negatiivsed tulemused ning:
a) |
loomi peab olema hoitud heakskiidetud karantiiniasutuses vähemalt 21 päeva enne nende lähetamist ning tiinetele emasloomadele peab veiste viirusdiarröa viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks olema tehtud karantiini algushetkest vähemalt 21 päeva hiljem võetud proovidel põhinev seroloogiline analüüs vastavalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/688 määruse I lisa 6. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud negatiivsed tulemused või |
b) |
loomadele peab veiste viirusdiarröa viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks olema tehtud enne lähetamist võetud proovidel või tiinete emasloomade puhul enne parajasti kestvale tiinusele eelnenud seemendamist võetud proovidel põhinev seroloogiline analüüs vastavalt ühele delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 5. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud positiivsed tulemused. |
3. AUJESZKY HAIGUSE VIIRUSE NAKKUS
Loomad ei tohi olla vaktsineeritud Aujeszky haiguse viiruse nakkuse vastu ning:
a) |
neid peab olema hoitud heakskiidetud karantiiniasutuses vähemalt 30 päeva ning |
b) |
neile peab Aujeszky haiguse tervikliku viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks olema tehtud seroloogiline analüüs vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 7. osas kirjeldatud diagnostikameetodile ja saadud negatiivsed tulemused; kõnealune analüüs peab olema tehtud proovidega, mis on võetud kahel korral vähemalt 30 päeva pikkuse vahega, kusjuures viimane proov peab olema võetud liitu lähetamise kuupäevale eelneva 15 päeva jooksul. |
VIII LISA
LOOMATERVISENÕUDED SEOSES KABILOOMADE PÄRITOLUETTEVÕTTEGA
1. |
Muude kabiloomade kui hobuslaste päritoluettevõtet hõlmava ja seda ümbritseva taudivaba ala minimaalne suurus (raadius) ja liitu lähetamisele eelneva taudivaba perioodi minimaalne kestus sellel alal, nagu on osutatud artikli 23 lõike 1 punkti a alapunktis i
|
2. |
Minimaalne taudivaba periood muude kabiloomade kui hobuslaste päritoluettevõttes, nagu on osutatud artikli 23 lõike 1 punkti a alapunktis i
|
3. |
Hobuslaste päritoluettevõtet hõlmava ja seda ümbritseva sellise ala minimaalne suurus (raadius), mille puhul ei ole teatatud ühestki hobuste nakkava kehvveresuse juhtumist ega puhangust, ning taudivaba perioodi minimaalne kestus sellel alal, nagu on osutatud artikli 23 lõike 1 punkti a alapunktis ii
|
4. |
Sellise perioodi minimaalne kestus, mille vältel ei ole teatatud ühestki konkreetse taudi juhtumist ega puhangust hobuslaste päritoluettevõttes, nagu on osutatud artikli 23 lõike 1 punkti a alapunktis ii
|
(*1) Kohaldatakse üksnes loetellu kantud liikide puhul vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisale
(*2) Ei kohaldata juhul, kui loomad on pärit kolmandast riigist, kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis on vastavalt Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervise koodeksi asjaomasele peatükile hooajaliselt taudist vaba
(*3) Kohaldatakse üksnes loetellu kantud liikide puhul vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisale
(*4) Kui taudist päritoluettevõttes on teatatud kahe aasta jooksul enne liitu lähetamise kuupäeva, peab asjaomases ettevõttes pärast viimast puhangut olema kohaldatud piiranguid seni, kuni:
a) |
nakatunud loomad eemaldati ettevõttest; |
b) |
ülejäänud loomadele tehti analüüs surra (Trypanosoma evansi) tuvastamiseks, nagu on kirjeldatud delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 3. osas, ja saadi negatiivsed tulemused ning analüüsimiseks kasutati proove, mis olid võetud vähemalt kuus kuud pärast nakatunud loomade eemaldamist ettevõttest |
IX LISA
1. MYCOBACTERIUM TUBERCULOSIS'E KOMPLEKSI (M. BOVIS, M. CAPRAE JA M. TUBERCULOSIS) PÕHJUSTATUD NAKKUS (NAGU ON OSUTATUD ARTIKLI 23 LÕIKES 2)
Liik |
Päritoluettevõttega seotud nõuded |
||||
Veised |
Veiste puhul taudivaba |
||||
Lambad |
Ettevõttes ei ole liitu lähetamisele eelneva viimase 42 päeva jooksul teatatud Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkusest |
||||
Kitsed |
Saadetises olevate loomadega samasse liiki kuuluvatel ettevõttes peetavatel loomadel on liitu lähetamisele eelneva viimase vähemalt 12 kuu jooksul tehtud Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkuse seiret kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/688 II lisa 1. osa punktides 1 ja 2 kirjeldatud korraga ning selle perioodi vältel:
|
||||
Kaamellased |
|||||
Hirvlased |
2. BRUCELLA ABORTUS'E, B. MELITENSIS'E VÕI B. SUIS'I PÕHJUSTATUD NAKKUS (NAGU ON OSUTATUD ARTIKLI 23 LÕIKES 3)
Liik |
Päritoluettevõttega seotud nõuded |
||||||||
Veised |
Veiste puhul taudivaba ilma vaktsineerimata |
||||||||
Lambad |
Ettevõte on lammaste ja kitsede puhul taudivaba ilma vaktsineerimata |
||||||||
Kitsed |
Ettevõte on lammaste ja kitsede puhul taudivaba ilma vaktsineerimata |
||||||||
Sead |
Ettevõttes ei ole liitu lähetamisele eelneva viimase 42 päeva jooksul teatatud Brucella abortus'e, B. melitensis'e või B. suis'i põhjustatud nakkusest ning liitu lähetamisele eelneva viimase 12 kuu jooksul:
|
||||||||
Kaamellased |
Liitu lähetamisele eelneva viimase 42 päeva jooksul ei ole teatatud Brucella abortus'e, B. melitensis'e või B. suis'i põhjustatud nakkuse esinemisest kaamellastel ning neid on liitu lähetamisele eelneva viimase 30 päeva jooksul võetud proovi alusel uuritud Brucella abortus'e, B. melitensis'e ja B. suis'i põhjustatud nakkuse suhtes ühega delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 1. osas kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud negatiivsed tulemused ning poeginud emasloomade puhul on sellise uuringu jaoks kasutatud proovi, mis on võetud vähemalt 30 päeva pärast poegimist |
||||||||
Hirvlased |
Liitu lähetamisele eelneva viimase 42 päeva jooksul ei ole teatatud Brucella abortus'e, B. melitensis'e või B. suis'i põhjustatud nakkuse esinemisest hirvlastel |
X LISA
ERINÕUDED TEATAVASSE LIIKI VÕI KATEGOORIASSE KUULUVATE KABILOOMADE LIITU SISSETOOMISE KOHTA SEOSES BRUCELLA PÕHJUSTATUD NAKKUSEGA, NAGU ON OSUTATUD ARTIKLI 24 LÕIKES 5
1. LAMBAD
Kastreerimata isased lambad, kes ei ole ette nähtud liidus tapmiseks, peavad vastama järgmistele nõuetele:
a) |
nad on viibinud vähemalt 60 päeva pikkuse katkematu perioodi jooksul ettevõttes, mille puhul ei ole liitu lähetamise kuupäevale eelneva 12 kuu jooksul teatatud Brucella ovis'e põhjustatud nakkusest (nakkavast epididümiidist); |
b) |
neile on liitu lähetamise kuupäevale eelneva 30 päeva jooksul tehtud seroloogiline analüüs Brucella ovis'e (nakkava epididümiidi) tuvastamiseks ja saadud negatiivsed tulemused. |
2. SUGUKONDA TAYASSUIDAE KUULUVAD KABILOOMAD
Sugukonda Tayassuidae kuuluvaid kabiloomi peab Brucella suis'i tuvastamiseks olema liitu lähetamise kuupäevale eelneva 30 päeva jooksul uuritud ühega delegeeritud määruse (EL) 2020/688 I lisa 1. osa punktis 2 kirjeldatud diagnostikameetoditest ja saadud tulemused peavad olema negatiivsed.
XI LISA
ERINÕUDED HOBUSLASTE KOHTA, NAGU ON OSUTATUD ARTIKLI 24 LÕIKES 6
1. SANITAARRÜHMAD, MILLESSE KOLMANDAD RIIGID, TERRITOORIUMID VÕI NENDE TSOONID MÄÄRATAKSE
Sanitaarrühm |
Erinõuete kohaldamist nõudvad taudid |
A |
Hobuste nakkav kehvveresus |
B |
Hobuste nakkav kehvveresus, malleus, kargtaud |
C |
Hobuste nakkav kehvveresus, hobuste Venezuela entsefalomüeliit |
D |
Hobuste nakkav kehvveresus, malleus, kargtaud, hobuste Venezuela entsefalomüeliit, surra |
E |
Hobuste nakkav kehvveresus, malleus, kargtaud, hobuste Aafrika katk, surra |
F |
Hobuste nakkav kehvveresus, kargtaud, hobuste Aafrika katk |
G |
Hobuste nakkav kehvveresus, malleus, kargtaud, surra |
2. ERINÕUDED
2.1. Erinõuded seoses hobuste Aafrika katkuga
Hobuslased peavad vastama kõikidele nõuetele, mis on sätestatud ühes järgmistest punktidest.
a) |
Loomi on liitu lähetamisele eelneva vähemalt 30 päeva jooksul peetud eraldatult siirutajate eest kaitstud ruumides ning neile on tehtud hobuste Aafrika katku seroloogiline ja haigusetekitaja tuvastamise analüüs vereproovi alusel, mis on võetud vähemalt 28 päeva pärast siirutajate eest kaitstud ruumidesse toomist ja 10 päeva jooksul enne lähetamiskuupäeva, ning saadud kummalgi juhul negatiivne tulemus. |
b) |
Loomi on liitu lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt 40 päeva jooksul peetud eraldatult siirutajate eest kaitstud ruumides ning neile on tehtud seroloogiline analüüs hobuste Aafrika katku viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks vereproovide alusel, mis on võetud kahel korral vähemalt 21 päeva pikkuse vahega ja millest esimene on võetud vähemalt 7 päeva pärast siirutajate eest kaitstud ruumidesse toomist, ning sellise analüüsi käigus ei ole täheldatud antikehade tiitri olulist suurenemist. |
c) |
Loomi on lähetamisele eelneva vähemalt 14 päeva jooksul peetud eraldatult siirutajate eest kaitstud ruumides ning neile on tehtud hobuste Aafrika katku viiruse tuvastamise analüüs vereproovi alusel, mis on võetud vähemalt 14 päeva pärast siirutajate eest kaitstud ruumidesse toomist ja kuni 72 tundi enne lähetamise aega, ning saadud negatiivne tulemus. |
d) |
On olemas dokumenteeritud tõendid selle kohta, et loomadele on tehtud täielik esmane vaktsineerimine hobuste Aafrika katku vastu ja neid on vastavalt vaktsiinitootja juhistele uuesti vaktsineeritud kõikide päritolupopulatsioonis esinevate hobuste Aafrika katku viiruse serotüüpide vastase litsentsitud vaktsiiniga vähemalt 40 päeva enne nende toomist siirutajate eest kaitstud ruumidesse, ning loomi on peetud eraldatult siirutajate eest kaitstud ruumides vähemalt 40 päeva. |
e) |
Loomi on liitu lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt 30 päeva jooksul peetud eraldatult siirutajate eest kaitstud ruumides ning neile on kahel korral tehtud samal päeval samas laboris seroloogiline analüüs hobuste Aafrika katku viiruse vastaste antikehade tuvastamiseks vereproovide alusel, mis on võetud isolatsiooniperioodil siirutajate eest kaitstud ruumides 21–30 päeva pikkuse vahega. Teine kõnealune proov peab olema võetud kuni 10 päeva enne lähetamiskuupäeva ning tulemused peavad olema negatiivsed kas kummalgi juhul või hobuste Aafrika katku viiruse tuvastamiseks analüüsitud teise proovi puhul. |
2.2. Erinõuded seoses hobuste Venezuela entsefalomüeliidiga
Hobuslased peavad vastama vähemalt ühele järgmistest nõuetest:
a) |
loomadele on tehtud täielik esmane vaktsineerimine hobuste Venezuela entsefalomüeliidi vastu ja neid on vastavalt vaktsiinitootja juhistele uuesti vaktsineeritud vähemalt 60 päeva, kuid mitte rohkem kui 12 kuud enne liitu lähetamise kuupäeva ning neid on hoitud siirutajate eest kaitstuna karantiinis vähemalt 21 päeva enne liitu lähetamise kuupäeva ning selle perioodi jooksul on loomad olnud kliiniliselt terved ja nende iga päev mõõdetud kehatemperatuur on jäänud tavapärasesse füsioloogilisse vahemikku. Samas ettevõttes peetavale ükskõik millisele teisele hobuslasele, kellel on täheldatud iga päev mõõdetava kehatemperatuuri tõusu, on tehtud viiruse eraldamisel põhinev vereanalüüs hobuste Venezuela entsefalomüeliidi tuvastamiseks ja saadud negatiivsed tulemused; |
b) |
loomi ei ole vaktsineeritud hobuste Venezuela entsefalomüeliidi vastu ja neid on hoitud siirutajate eest kaitstuna karantiinis vähemalt 21 päeva ning selle perioodi jooksul on loomad olnud kliiniliselt terved ja nende iga päev mõõdetud kehatemperatuur on jäänud tavapärasesse füsioloogilisse vahemikku. Loomadele on karantiini ajal tehtud diagnostiline analüüs hobuste Venezuela entsefalomüeliidi tuvastamiseks proovi alusel, mis on võetud vähemalt 14 päeva pärast siirutajate eest kaitset pakkuva karantiini alguskuupäeva, ning saadud tulemused on negatiivsed; loomad on olnud kuni lähetamiseni putuksiirutajate eest kaitstud. Samas ettevõttes peetavale ükskõik millisele teisele hobuslasele, kellel on täheldatud iga päev mõõdetava kehatemperatuuri tõusu, on tehtud viiruse eraldamisel põhinev vereanalüüs hobuste Venezuela entsefalomüeliidi tuvastamiseks ja saadud negatiivsed tulemused; |
c) |
loomadele on kahel korral tehtud samal päeval samas laboris hemaglutinatsiooni pärssimise uuring hobuste Venezuela entsefalomüeliidi tuvastamiseks 21-päevase vahega võetud proovide alusel, millest teine on võetud kuni 10 päeva enne lähetamiskuupäeva, ning selles uuringus ei ole täheldatud antikeha tiitri suurenemist; samuti on neile tehtud pöördtranskriptsiooniga polümeraasi ahelreaktsioonil (RT-PCR) põhinev uuring hobuste Venezuela entsefalomüeliidi viiruse genoomi tuvastamiseks proovi alusel, mis on võetud kuni 48 tundi enne lähetamist, ning on saadud negatiivsed tulemused, ning seejuures on loomad alates RT-PCRil põhineva uuringu jaoks proovi võtmisest kuni lähetamiseks pealelaadimiseni olnud siirutajate eest kaitstud ja selleks on kombineeritult kasutatud heakskiidetud putukatõrjevahendeid ja insektitsiide loomadel ning desinsektsiooni loomade vedamise vahendite ja tallide puhul. |
2.3. Erinõuded seoses Burkholderia mallei põhjustatud nakkusega (malleus)
Hobuslastele peab olema tehtud komplemendi sidumisel põhinev uuring malleuse tuvastamiseks, nagu on kirjeldatud OIE maismaaloomade käsiraamatu 2015. aastal vastu võetud versiooni peatüki 2.5.11 punktis 3.1. Uuring peab olema tehtud seerumi lahjendusel 1:5 vereprooviga, mis on võetud kuni 30 päeva enne liitu lähetamise kuupäeva.
2.4. Erinõuded seoses kargtaudiga
Hobuslastele peab olema tehtud komplemendi sidumisel põhinev uuring kargtaudi tuvastamiseks, nagu on kirjeldatud OIE maismaaloomade käsiraamatu 2013. aastal vastu võetud versiooni peatüki 2.5.3 punktis 3.1. Uuring peab olema tehtud seerumi lahjendusel 1:5 vereprooviga, mis on võetud kuni 30 päeva enne liitu lähetamise kuupäeva. Peale selle ei tohi uuritud loomi olla kasutatud tõuaretuseks vähemalt 30 päeva jooksul enne proovi võtmise kuupäeva ega pärast seda.
2.5. Eritingimused seoses surraga (Trypanosoma evansi)
Hobuslastele peab olema tehtud kaardipõhine aglutinatsiooniuuring trüpanosomiaasi tuvastamiseks (CATT), nagu on kirjeldatud OIE maismaaloomade käsiraamatu 2012. aastal vastu võetud versiooni peatüki 2.1.21 punktis 2.3. Uuring peab olema tehtud seerumi lahjendusel 1:4 vereprooviga, mis on võetud kuni 30 päeva enne liitu lähetamise kuupäeva.
2.6. Eritingimused seoses hobuste nakkava kehvveresusega
Hobuslastele peab olema tehtud immunodifusiooniuuring agargeelis (AGID-uuring) või ensüümimmuunsorptsioonanalüüs (ELISA) hobuste nakkava kehvveresuse tuvastamiseks, nagu on kirjeldatud OIE maismaaloomade käsiraamatu 2013. aastal vastu võetud versiooni peatüki 2.5.6 punktides 2.1 ja 2.2. Uuring peab olema tehtud vereprooviga, mis on võetud kuni 90 päeva enne liitu lähetamise kuupäeva.
XII LISA
KINNISESSE ETTEVÕTTESSE LÄHETAMISEKS ETTE NÄHTUD KABILOOMAD
A OSA
Miinimumperiood, mille vältel ei ole teatatud taudi esinemisest kinnises päritoluettevõttes liidu kinnisesse ettevõttesse lähetamiseks ette nähtud kabiloomade seas
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||||||
Suu- ja sõrataud |
6 kuud |
6 kuud |
6 kuud |
6 kuud |
6 kuud |
6 kuud |
6 kuud |
||||||||||||||
Riftioru palaviku viiruse nakkus |
6 kuud |
6 kuud |
6 kuud |
MK |
6 kuud |
6 kuud |
6 kuud |
||||||||||||||
Mycoplasma mycoides subsp. mycoides SC põhjustatud nakkus (veiste nakkav pleuropneumoonia) |
6 kuud |
MK |
MK |
MK |
MK |
MK |
6 kuud |
||||||||||||||
Väikemäletsejate katku viiruse nakkus |
MK |
6 kuud |
6 kuud |
MK |
6 kuud |
6 kuud |
MK |
||||||||||||||
Lammaste ja kitsede rõuged |
MK |
6 kuud |
6 kuud |
MK |
MK |
MK |
MK |
||||||||||||||
Kitsede nakkav pleuropneumoonia |
MK |
6 kuud |
6 kuud |
MK |
MK |
MK |
6 kuud |
||||||||||||||
Sigade Aafrika katk |
MK |
MK |
MK |
6 kuud |
MK |
MK |
MK |
||||||||||||||
Sigade klassikaline katk |
MK |
MK |
MK |
6 kuud |
MK |
MK |
MK |
||||||||||||||
Nodulaarse dermatiidi viiruse nakkus |
6 kuud |
MK |
MK |
MK |
MK |
MK |
MK |
||||||||||||||
Burkholderia mallei põhjustatud nakkus (malleus) |
MK |
MK |
6 kuud |
MK |
6 kuud |
MK |
MK |
||||||||||||||
Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i põhjustatud nakkus |
6 kuud |
6 kuud |
6 kuud |
6 kuud |
6 kuud |
6 kuud |
6 kuud |
||||||||||||||
Mycobacterium tuberculosis'e kompleksi (M. bovis, M. caprae ja M. tuberculosis) põhjustatud nakkus |
6 kuud |
6 kuud |
6 kuud |
6 kuud |
6 kuud |
6 kuud |
6 kuud |
||||||||||||||
Marutõbi |
6 kuud |
6 kuud |
6 kuud |
6 kuud |
6 kuud |
6 kuud |
6 kuud |
||||||||||||||
Surra (Trypanosoma evansi) |
30 päeva |
30 päeva |
30 päeva |
MK |
180 päeva |
30 päeva |
30 päeva |
||||||||||||||
Põrnatõbi |
30 päeva |
30 päeva |
30 päeva |
30 päeva |
30 päeva |
30 päeva |
30 päeva |
||||||||||||||
Lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 nakkus |
6 kuud |
6 kuud |
6 kuud |
MK |
6 kuud |
6 kuud |
6 kuud |
||||||||||||||
Aujeszky haiguse viiruse nakkus |
MK |
MK |
MK |
12 kuud |
MK |
MK |
MK |
||||||||||||||
|
B OSA
Liidu kinnisesse ettevõttesse lähetamiseks ette nähtud kabiloomade kinnist päritoluettevõtet ümbritseva taudivaba ala minimaalne suurus (raadius) ja sellise perioodi minimaalne kestus, mille vältel ei ole sellel alal taudist teatatud
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||||||
Suu- ja sõrataud |
10 km/30 päeva |
10 km/30 päeva |
10 km/30 päeva |
10 km/30 päeva |
10 km/30 päeva |
10 km/30 päeva |
10 km/30 päeva |
||||||||||||||
Riftioru palaviku viiruse nakkus |
150 km/30 päeva |
150 km/30 päeva |
150 km/30 päeva |
MK |
150 km/30 päeva |
150 km/30 päeva |
150 km/30 päeva |
||||||||||||||
Mycoplasma mycoides subsp. mycoides SC põhjustatud nakkus (veiste nakkav pleuropneumoonia) |
10 km/30 päeva |
MK |
MK |
MK |
MK |
MK |
10 km/30 päeva |
||||||||||||||
Väikemäletsejate katku viiruse nakkus |
MK |
10 km/30 päeva |
10 km/30 päeva |
MK |
10 km/30 päeva |
10 km/30 päeva |
MK |
||||||||||||||
Lammaste ja kitsede rõuged |
MK |
10 km/30 päeva |
10 km/30 päeva |
MK |
MK |
MK |
MK |
||||||||||||||
Kitsede nakkav pleuropneumoonia |
MK |
10 km/30 päeva |
10 km/30 päeva |
MK |
MK |
MK |
10 km/30 päeva |
||||||||||||||
Sigade Aafrika katk |
MK |
MK |
MK |
10 km/12 kuud |
MK |
MK |
MK |
||||||||||||||
Sigade klassikaline katk |
MK |
MK |
MK |
10 km/12 kuud |
MK |
MK |
MK |
||||||||||||||
Nodulaarse dermatiidi viiruse nakkus |
150 km/30 päeva |
MK |
MK |
MK |
MK |
MK |
MK |
||||||||||||||
Lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 nakkus |
150 km/30 päeva |
150 km/30 päeva |
150 km/30 päeva |
MK |
150 km/30 päeva |
150 km/30 päeva |
150 km/30 päeva |
||||||||||||||
Epizootilise hemorraagia viiruse nakkus |
150 km/30 päeva |
150 km/30 päeva |
150 km/30 päeva |
MK |
150 km/30 päeva |
150 km/30 päeva |
150 km/30 päeva |
||||||||||||||
Aujeszky haiguse viiruse nakkus |
MK |
MK |
MK |
5 km/12 kuud (*3) |
MK |
MK |
MK |
||||||||||||||
|
C OSA
Taudivaba staatuse minimaalne kestus kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, kus asub liidu kinnisesse ettevõttesse lähetamiseks ette nähtud kabiloomade kinnine päritoluettevõte
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||||||
Suu- ja sõrataud |
12 kuud (*5) |
12 kuud (*5) |
12 kuud (*5) |
12 kuud (*5) |
12 kuud (*5) |
12 kuud (*5) |
12 kuud (*5) |
||||||||||||||
Veiste katku viiruse nakkus |
12 kuud |
12 kuud |
12 kuud |
12 kuud |
12 kuud |
12 kuud |
12 kuud |
||||||||||||||
Riftioru palaviku viiruse nakkus |
48 kuud (*5) |
48 kuud (*5) |
48 kuud (*5) |
MK |
48 kuud (*5) |
48 kuud (*5) |
48 kuud (*5) |
||||||||||||||
Sigade Aafrika katk |
MK |
MK |
MK |
12 kuud (*5) |
MK |
MK |
MK |
||||||||||||||
Sigade klassikaline katk |
MK |
MK |
MK |
12 kuud (*5) |
MK |
MK |
MK |
||||||||||||||
Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i põhjustatud nakkus |
12 kuud (*5) |
12 kuud (*5) |
12 kuud (*5) |
12 kuud (*5) |
12 kuud (*5) |
12 kuud (*5) |
12 kuud (*5) |
||||||||||||||
Lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 nakkus |
24 kuud (*5) |
24 kuud (*5) |
24 kuud (*5) |
MK |
24 kuud (*5) |
24 kuud (*5) |
24 kuud (*5) |
||||||||||||||
Epizootilise hemorraagia viiruse nakkus |
24 kuud (*5) |
24 kuud (*5) |
24 kuud (*5) |
MK |
24 kuud (*5) |
24 kuud (*5) |
24 kuud (*5) |
||||||||||||||
|
D OSA
Kolmanda riigi või territooriumi pädeva asutuse antavad alternatiivsed tagatised seoses teatavate loetellu kantud taudidega
Suu- ja sõrataud |
|
||||||||||
Riftioru palaviku viiruse nakkus |
|
||||||||||
Sigade Aafrika katk |
Loomadele on liitu lähetamise kuupäevale eelneva 30 päeva jooksul võetud proovide alusel tehtud viroloogiline ja seroloogiline analüüs sigade Aafrika katku ja sigade klassikalise katku tuvastamiseks vastavalt rahvusvahelise kaubanduse puhul ette nähtud meetodile, mis on sätestatud OIE maismaaloomade käsiraamatus |
||||||||||
Sigade klassikaline katk |
|||||||||||
Brucella abortus’e, B. melitensis’e või B. suis’i põhjustatud nakkus |
Loomad peavad vastama ühele järgmistest tingimustest:
|
||||||||||
Lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüüpide 1–24 nakkus |
Loomad peavad vastama kõikidele nõuetele, mis on sätestatud ühes järgmistest punktidest:
|
||||||||||
Epizootilise hemorraagia viiruse nakkus |
E OSA
Teatavate taudide vastu vaktsineerimata jätmist käsitlevad nõuded kolmanda päritoluriigi või -territooriumi või selle tsooni puhul seoses kinnisesse ettevõttesse lähetamiseks ette nähtud kabiloomadega
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||||||
Suu- ja sõrataud |
MVL |
MVL |
MVL |
MVL |
MVL |
MVL |
MVL |
||||||||||||||
Riftioru palaviku viiruse nakkus |
MVL (*7) |
MVL (*7) |
MVL (*7) |
MK |
MVL (*7) |
MVL (*7) |
MVL (*7) |
||||||||||||||
Sigade klassikaline katk |
MK |
MK |
MK |
MVL |
MK |
MK |
MK |
||||||||||||||
Brucella abortus'e, B. melitensis'e või B. suis'i põhjustatud nakkus |
MVL (*7) |
MVL (*7) |
MVL (*7) |
MVL (*7) |
MVL (*7) |
MVL (*7) |
MVL (*7) |
||||||||||||||
Aujeszky haiguse viiruse nakkus |
MK |
MK |
MK |
MVL |
MK |
MK |
MK |
||||||||||||||
|
F OSA
Kolmanda riigi kinnises ettevõttes asuvaid siirutajate eest kaitstud ruume käsitlevad nõuded
Kui käesoleva lisa D osa kohaselt on kolmanda riigi või territooriumi kinnises ettevõttes nõutavad siirutajate eest kaitstud ruumid, peavad need vastama järgmistele nõuetele:
a) |
ruumi sisse- ja väljapääsu ees on asjakohased füüsilised tõkked; |
b) |
siirutajate eest kaitstud ruumi avade ees on siirutajaid tõkestav sobiva silmasuurusega võrk, mida korrapäraselt immutatakse heakskiidetud insektitsiidiga vastavalt tootja juhistele; |
c) |
siirutajate eest kaitstud ruumis ja selle ümbruses tehakse siirutajate seiret ja tõrjet; |
d) |
võetakse meetmeid siirutajate paljunemiskohtade vähendamiseks või likvideerimiseks siirutajate eest kaitstud ruumi läheduses; |
e) |
on kehtestatud standardne töökord, sealhulgas varusüsteemide ja häiresüsteemide kirjeldused siirutajate eest kaitstud ruumi jaoks ja loomade veoks sellisest ruumist liitu lähetamiseks pealelaadimise kohta. |
(*1) Kohaldatakse üksnes loetellu kantud liikide puhul vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisale
(*2) Kohaldatakse üksnes loetellu kantud liikide puhul vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisale
(*3) Peale selle tuleb taudi esinemise välistamiseks teha 30 päeva enne liitu lähetamist viroloogiline ja seroloogiline analüüs
(*4) Kohaldatakse üksnes loetellu kantud liikide puhul vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisale
(*5) Või lühem periood, kui kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus annab käesoleva lisa D osa kohased alternatiivsed tagatised
(*6) Kohaldatakse üksnes loetellu kantud liikide puhul vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2018/1882
(*7) Või lühem periood, kui kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus annab käesoleva lisa D osa kohased alternatiivsed tagatised
XIII LISA
MIINIMUMNÕUDED SEOSES VAKTSINEERIMISPROGRAMMIDE JA TÄIENDAVA SEIREGA, MIDA VIIAKSE LÄBI KOLMANDAS RIIGIS VÕI KOLMANDAL TERRITOORIUMIL VÕI SELLE TSOONIS, KUS TEHAKSE KÕRGE PATOGEENSUSEGA LINNUGRIPI VASTAST VAKTSINEERIMIST
1. MIINIMUMNÕUDED KOLMANDAS RIIGIS VÕI KOLMANDAL TERRITOORIUMIL VÕI SELLE TSOONIS LÄBI VIIDAVATE VAKTSINEERIMISPROGRAMMIDE KOHTA
Kolmanda riigi või territooriumi esitatav kõrge patogeensusega linnugripi vastane vaktsineerimisprogramm peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:
1) |
vaktsineerimisstrateegia eesmärgid ning valitud linnupopulatsioon(id) ja ala; |
2) |
andmed taudiga seotud epidemioloogilise olukorra kohta, sealhulgas varasemate puhangute kohta kodulindude ja metslindude seas; |
3) |
vaktsineerimise läbiviimise otsuse põhjuste kirjeldus; |
4) |
riskihinnang lähtuvalt:
|
5) |
geograafiline piirkond, kus vaktsineerimine läbi viiakse; |
6) |
ettevõtete arv vaktsineerimispiirkonnas; |
7) |
nende ettevõtete arv, kus vaktsineerimine läbi viiakse, kui see erineb punktis 6 nõutavast arvust; |
8) |
kodulindude ja muude tehistingimustes peetavate lindude liigid ja kategooriad geograafilises piirkonnas, kus vaktsineerimine läbi viiakse; |
9) |
kodulindude ja muude tehistingimustes peetavate lindude ligikaudne arv punktis 7 osutatud ettevõtetes; |
10) |
vaktsiini omadusi, müügiluba ja kvaliteedikontrolli käsitlev kokkuvõte; |
11) |
andmed linnugripivaktsiinide käitlemise, ladustamise, tarnimise, jaotamise ja müügi kohta riigi territooriumil; |
12) |
nakatunud loomi vaktsineeritud loomadest eristada võimaldava (DIVA-põhimõttele vastava) strateegia rakendamise teave; |
13) |
vaktsineerimiskampaania kavandatud kestus; |
14) |
vaktsineeritud kodulindude ja vaktsineeritud kodulindudelt või muudelt tehistingimustes peetavatelt lindudelt saadud linnukasvatussaaduste vedu käsitlevad sätted ja piirangud; |
15) |
vaktsineerimises osalenud või vaktsineerimispiirkonnas asuvates ettevõtetes tehtavate kliiniliste ja laboriuuringute, näiteks tõhususuuringute ja lähetamiseelsete uuringute andmed; |
16) |
andmete säilitamise viis. |
2. TÄIENDAV SEIRE KÕRGE PATOGEENSUSEGA LINNUGRIPI VASTAST VAKTSINEERIMIST LÄBI VIIVAS KOLMANDAS RIIGIS VÕI ASJAOMASEL KOLMANDAL TERRITOORIUMIL VÕI SELLE TSOONIS
Kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis, kus viiakse läbi vaktsineerimist, tuleb kõikidele ettevõtetele, kus tehakse kõrge patogeensusega linnugripi vastast vaktsineerimist, teha kohustuseks viia läbi laboriuuringud ning komisjonile tuleb peale II lisas osutatud teabe esitada veel järgmised andmed:
1) |
vaktsineerimises osalenud ettevõtete arv piirkonnas igas kategoorias; |
2) |
proovide võtmiseks kasutatavate vaktsineerimises osalenud ettevõtete arv igas kodulinnukategoorias; |
3) |
andmed kontroll-lindude kasutamise kohta (täpsemalt kasutatud kontroll-lindude liik ja arv epidemioloogilise üksuse kohta); |
4) |
võetud proovide arv ettevõtte ja/või epidemioloogilise üksuse kohta; |
5) |
andmed vaktsiini tõhususe kohta. |
XIV LISA
LOOMATERVISENÕUDED SEOSES SILERINNALISTE LINDUDE NING NEILT SAADUD HAUDEMUNADE JA VÄRSKE LIHAGA, MIS ON PÄRIT KOLMANDAST RIIGIST VÕI KOLMANDALT TERRITOORIUMILT VÕI SELLE TSOONIST, MIS EI OLE NEWCASTLE’I HAIGUSE VIIRUSE NAKKUSEST VABA
1. |
Silerinnalised sugulinnud, silerinnalised produktiivlinnud ja tapmiseks ette nähtud silerinnalised linnud, kes on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis ei ole Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba, peavad vastama järgmistele tingimustele:
|
2. |
Silerinnaliste lindude ühepäevased tibud ja haudemunad sellisest kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis ei ole Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba, peavad pärinema linnukarjast:
|
3. |
Silerinnaliste lindude värske liha, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, mis ei ole Newcastle’i haiguse viiruse nakkusest vaba, peab vastama järgmistele tingimustele:
|
4. |
Viiruse tuvastamiseks tehtav punkti 1 alapunktis c ja punkti 2 alapunktis b kirjeldatud uuring peab olema läbi viidud:
|
5. |
Viiruse tuvastamiseks tehtavast punkti 1 alapunktis c ja punkti 2 alapunktis b kirjeldatud uuringust peab nähtuma, et lindude 1. tüüpi paramüksoviiruse isolaate intratserebraalse patogeensuse indeksiga (ICPI) üle 0,4 ei esine. Peale selle peavad soodsad tulemused olema olnud kõikide saadetises olevate lindude kohta kättesaadavad enne, kui:
|
XV LISA
NEWCASTLE'I HAIGUSE VIIRUSEGA NAKATUMISE VASTASEID VAKTSIINE KÄSITLEVAD KRITEERIUMID NING NÕUDED KODULINDUDE NING NENDE HAUDEMUNADE JA VÄRSKE LIHA SAADETISTE KOHTA, MIS ON PÄRIT KOLMANDAST RIIGIST VÕI KOLMANDALT TERRITOORIUMILT VÕI SELLE TSOONIST, KUS VIIAKSE LÄBI NEWCASTLE'I HAIGUSE VIIRUSEGA NAKATUMISE VASTAST VAKTSINEERIMIST
1. NEWCASTLE'I HAIGUSE VIIRUSEGA NAKATUMISE VASTASEID VAKTSIINE KÄSITLEVAD KRITEERIUMID
1.1. Üldkriteeriumid
a) |
Vaktsiinid peavad vastama Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatu Newcastle'i haigust käsitlevas peatükis esitatud standarditele. |
b) |
Vaktsiinid peavad enne nende jaotamiseks ja kasutamiseks loa andmist olema asjaomase kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädevas asutuses registreeritud. Sellisel registreerimisel peab asjaomase kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädev asutus tuginema taotleja esitatud täielikule toimikule, mis sisaldab andmeid vaktsiini tõhususe ja ohutuse kohta. Imporditud vaktsiinide puhul võib kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädev asutus tugineda andmetele, mida on kontrollinud selle riigi pädev asutus, kus vaktsiin on toodetud, eeldusel, et kõnealune kontroll on läbi viidud kooskõlas OIE standarditega. |
c) |
Peale punktides a ja b esitatud nõuete peab asjaomase kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädev asutus tegema kontrolli vaktsiinide impordi või tootmise ja jaotamise üle. |
d) |
Enne vaktsiinide jaotamiseks loa andmist tuleb kontrollida iga vaktsiinipartii ohutust, eelkõige seoses nõrgestamise või inaktiveerimise ja võõrpäritolu ainete puudumisega, ning selle tõhusust. Kõnealune analüüs viiakse läbi kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädeva asutuse kontrolli all. |
1.2. Erikriteeriumid
Newcastle'i haiguse viirusega nakatumise vastased nõrgestatud elusvaktsiinid tuleb valmistada Newcastle’i haiguse viiruse tüvest, mille suhtes lähtekülvi analüüsimisel saadud ICPI on:
a) |
alla 0,4, kui ICPI-uuringu käigus igale linnule manustatav kogus on vähemalt 107 EID50, või |
b) |
alla 0,5, kui ICPI-uuringu käigus igale linnule manustatav kogus on vähemalt 108 EID50. |
2. LOOMATERVISENÕUDED KODULINDUDE JA HAUDEMUNADE PUHUL, MIS ON PÄRIT KOLMANDAST RIIGIST VÕI KOLMANDALT TERRITOORIUMILT VÕI SELLE TSOONIST, KUS KASUTATAVAD NEWCASTLE'I HAIGUSE VIIRUSEGA NAKATUMISE VASTASED VAKTSIINID EI VASTA PUNKTIS 1 SÄTESTATUD ERIKRITEERIUMIDELE
Kodulinnud ja haudemunad, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kasutatavad Newcastle'i haiguse viirusega nakatumise vastased vaktsiinid ei vasta punktis 1.2 sätestatud erikriteeriumidele, peavad vastama järgmistele nõuetele:
a) |
kodulinnud ja haudemunade päritolulinnukarjad peavad olema saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäevale eelneva vähemalt 12 kuu jooksul selliste vaktsiinidega vaktsineerimata; |
b) |
kodulindude ja haudemunade päritolulinnukarjas peab olema läbi viidud viiruse eraldamisel põhinev uuring Newcastle'i haiguse viiruse nakkuse tuvastamiseks kõige varem kaks nädalat enne saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäeva või haudemunade puhul kõige varem kaks nädalat enne munade kogumise kuupäeva; uuring peab olema läbi viidud ametlikus laboris juhuvalimi alusel võetud kloaagi-tampooniproovidega, mis on kogutud vähemalt 60 linnult igast linnukarjast, ning uuringu tulemusena ei tohi olla tuvastatud ühtki lindude paramüksoviirust, mille ICPI on üle 0,4; |
c) |
kodulinde ja haudemunade päritolulinnukarju peab olema peetud punktis b osutatud kahenädalase perioodi vältel päritoluettevõttes eraldatult ametliku järelevalve all; |
d) |
kodulinnud ja haudemunade päritolulinnukarjad ei tohi olla olnud kokkupuutes punktides a ja b esitatud nõuetele mittevastavate kodulindudega:
|
e) |
ühepäevased tibud ja haudemunad, millest ühepäevased tibud on koorunud, ei tohi olla olnud haudejaamas ega liitu vedamise ajal kokkupuutes punktides a–d esitatud nõuetele mittevastavate kodulindude ega haudemunadega. |
3. LOOMATERVISENÕUDED KODULINDUDE VÄRSKE LIHA PUHUL, MIS ON PÄRIT KOLMANDAST RIIGIST VÕI KOLMANDALT TERRITOORIUMILT VÕI SELLE TSOONIST, KUS KASUTATAVAD NEWCASTLE'I HAIGUSE VIIRUSEGA NAKATUMISE VASTASED VAKTSIINID EI VASTA PUNKTIS 1 SÄTESTATUD ERIKRITEERIUMIDELE
Kodulindude värske liha, mis on pärit kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist, kus kasutatavad Newcastle'i haiguse viirusega nakatumise vastased vaktsiinid ei vasta punktis 1.2 esitatud erikriteeriumidele, peab olema pärit kodulindudelt, kes vastavad järgmistele tervishoiunõuetele:
a) |
kodulinde ei ole vaktsineeritud nõrgestatud elusvaktsiiniga, mis on valmistatud Newcastle'i haiguse viirusega nakatatud lähtekülvist, mille puhul täheldatakse tapmiskuupäevale eelneva 30 päeva jooksul suuremat patogeensust kui viiruse lentogeensete tüvede puhul; |
b) |
kodulindudele on tapmise ajal tehtud Newcastle’i haiguse viirusega nakatumise tuvastamiseks ametlikus laboris viiruse eraldamisel põhinev analüüs juhuvalimi alusel võetud kloaagi-tampooniproovidega, mis on kogutud vähemalt 60 linnult igast asjaomasest linnukarjast, ning uuringu tulemusena ei ole tuvastatud ühtki lindude paramüksoviirust, mille ICPI on üle 0,4; |
c) |
kodulinnud ei ole tapmiskuupäevale eelneva 30 päeva jooksul olnud kokkupuutes punktides a ja b sätestatud tingimustele mittevastavate kodulindudega. |
4. KODULINDUDE PÄRITOLULINNUKARJAS, HAUDEMUNADE PÄRITOLULINNUKARJAS JA HAUDEMUNADE PUHUL NEWCASTLE'I HAIGUSE VIIRUSEGA NAKATUMISE VASTASE VAKTSINEERIMISE LÄBIVIIMISEL ESITATAV TEAVE
Kodulindude päritolulinnukarja, haudemunade päritolulinnukarja või haudemunade vaktsineerimisel Newcastle'i haiguse viirusega nakatumise vastu tuleb saadetise kohta esitada järgmine teave:
a) |
linnukarja identifitseerimisandmed; |
b) |
lindude vanus; |
c) |
vaktsineerimise kuupäev; |
d) |
kasutatud viirusetüve nimetus ja tüüp; |
e) |
vaktsiinipartii number; |
f) |
vaktsiini nimetus; |
g) |
vaktsiini tootja. |
XVI LISA
KODULINDUDE, TEHISTINGIMUSTES PEETAVATE LINDUDE JA HAUDEMUNADE KONTEINERITELE MÄRGITAVAT TEAVET KÄSITLEVAD NÕUDED
1. |
Kodulindude sugulinde ja produktiivlinde tuleb vedada konteinerites, millele on kantud järgmine teave:
|
2. |
Tapmiseks ette nähtud kodulinde tuleb vedada konteinerites, millele on kantud järgmine teave:
|
3. |
Ühepäevaseid tibusid tuleb vedada konteinerites, millele on kantud järgmine teave:
|
4. |
Tehistingimustes peetavaid linde tuleb vedada konteinerites, millele on kantud järgmine teave:
|
5. |
Kodulindude haudemune tuleb vedada konteinerites, millele on kantud järgmine teave:
|
6. |
Määratletud patogeenivabu mune tuleb vedada konteinerites, millele on kantud järgmine teave:
|
7. |
Tehistingimustes peetavate lindude haudemune tuleb vedada konteinerites, millele on kantud järgmine teave:
|
XVII LISA
NÕUDED LIITU SISSETOOMISE EEL SELLISTE SAADETISTE ANALÜÜSIMISEKS, MIS KOOSNEVAD VÄHEM KUI 20 KODULINNUISENDIST, KELLE HULKA EI KUULU SILERINNALISED LINNUD, VÕI VÄHEM KUI 20 KODULINDUDE HAUDEMUNAST, MIS EI HÕLMA SILERINNALISTE LINDUDE HAUDEMUNE
Saadetiste puhul, mis koosnevad vähem kui 20 kodulinnuisendist, kelle hulka ei kuulu silerinnalised linnud, või vähem kui 20 kodulindude haudemunast, mis ei hõlma silerinnaliste lindude haudemune, peavad analüüsitulemused olema artikli 49 punktis e ja artikli 110 punkti e alapunktis ii osutatud taudide suhtes negatiivsed järgmistel juhtudel:
a) |
kodulindude sugulindude ja produktiivlindude ning tapmiseks ette nähtud kodulindude puhul, kelle hulka ei kuulu silerinnalised linnud, peavad saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäevale eelneva 30 päeva jooksul loomadele tehtud seroloogilise ja/või bakterioloogilise analüüsi tulemused olema negatiivsed; |
b) |
muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunade ja ühepäevaste tibude puhul peavad saadetise liitu lähetamiseks pealelaadimise kuupäevale eelneva 90 päeva jooksul päritolulinnukarja seas tehtud seroloogilise ja/või bakterioloogilise analüüsi tulemused olema negatiivsed tasemel, mis võimaldab tuvastada usaldusnivool 95 % nakkust esinemissagedusega 5 %; |
c) |
kui loomad on vaktsineeritud Salmonella või Mycoplasma mis tahes serotüübi põhjustatud nakkuse vastu, tuleb kasutada üksnes bakterioloogilist analüüsi, kuid kontrollmeetod peab võimaldama eristada elusvaktsiinitüvesid looduslikest tüvedest. |
XVIII LISA
MUUDELT KODULINDUDELT KUI SILERINNALISTELT LINDUDELT PROOVIDE VÕTMINE JA UURINGUD PÄRAST LIITU SISSETOOMIST
1. |
Veterinaarjärelevalve ametnik võtab viroloogilise analüüsi jaoks proove muude kodulindude kui silerinnaliste lindude sugulindudelt, muude kodulindude kui silerinnaliste lindude produktiivlindudelt ja muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ühepäevastelt tibudelt, kes on kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt või selle tsoonist liitu sisse toodud. Proovid tuleb koguda järgmiselt:
|
2. |
Võib kasutada koondproove ning seejuures võib iga koondproov sisaldada kuni viielt isendilt saadud proove. |
XIX LISA
LOOMATERVISENÕUDED TEHISTINGIMUSTES PEETAVATE LINDUDE PÄRITOLUETTEVÕTTE HEAKSKIITMISEKS
1. |
Artiklis 56 osutatud, bioturvalisusmeetmetega seotud loomatervisenõuded on järgmised:
|
2. |
Artiklis 56 osutatud, ettevõtte ruumide ja seadmetega seotud loomatervisenõuded on järgmised:
|
3. |
Artiklis 56 osutatud, andmete säilitamisega seotud loomatervisenõuded on järgmised:
|
4. |
Artiklis 56 osutatud, töötajatega seotud loomatervisenõuded on järgmised:
|
5. |
Artiklis 56 osutatud, terviseseisundiga seotud loomatervisenõuded on järgmised:
|
XX LISA
UURINGUD, PROOVIVÕTMINE JA ANALÜÜSIMEETODID KÕRGE PATOGEENSUSEGA LINNUGRIPI JA NEWCASTLE'I HAIGUSE TUVASTAMISEKS TEHISTINGIMUSTES PEETAVATEL LINDUDEL
1. |
Karantiini ajal tuleb kohaldada kontroll-lindude või nende mittekasutamisel tehistingimustes peetavate lindude suhtes järgmist korda:
|
2. |
Peale punktis 1 kirjeldatud uuringute tuleb viroloogiliseks analüüsiks võtta järgmised proovid:
|
3. |
Viroloogilise analüüsi jaoks võib kasutada koondproove ning seejuures võib iga koondproov sisaldada kuni viielt isendilt saadud proove.
Väljaheidete koondproovid tuleb moodustada elundi- ja koeproovidest eraldi. |
XXI LISA
LIITU SISSETOOMISEKS ETTE NÄHTUD KOERI, KASSE JA VALGETUHKRUID KÄSITLEVAD ERINÕUDED
1. MARUTAUDI ANTIKEHAL PÕHINEVAT TIITRIMISUURINGUT KÄSITLEVAD NÕUDED
a) |
Uuring tuleb läbi viia prooviga, mille on kogunud pädeva asutuse loaga veterinaararst perioodil, mis algab vähemalt 30 päeva pärast esmase vaktsineerimise kuupäeva, jääb ajavahemikku, mille vältel on tagatud asjaomase vaktsineerimisseeriaga saavutatud immuunsus, ja lõpeb kolm kuud enne veterinaarsertifikaadi väljaandmist. |
b) |
Marutaudiviirust neutraliseeriva antikeha tiiter peab olema vähemalt 0,5 IU/ml. |
c) |
Uuringu tulemusi peab kinnitama ametliku labori ametlik aruanne, mille koopia tuleb lisada liitu sissetoodavate loomadega kaasas olevale veterinaarsertifikaadile. |
d) |
Marutaudi antikehal põhinevat tiitrimisuuringut ei ole vaja korrata loomadel, keda on pärast selles uuringus rahuldavate tulemuste saamist marutaudi vastu uuesti vaktsineeritud punktis a osutatud esmase vaktsineerimise ja kõikide järgnevate samasse seeriasse kuuluvate nõuetekohaste vaktsineerimistega saavutatud immuunsuse perioodil. |
2. ECHINOCOCCUS MULTILOCULARIS'E NAKKUSE RAVI
Koertel tuleb enne liitu sissetoomist viia läbi Echinococcus multilocularis'e nakkuse ravi järgmisel viisil:
a) |
ravi jaoks tuleb kasutada heakskiidetud veterinaarravimit, mis sisaldab sobivas annuses prasikvanteeli või farmakoloogilisi toimeaineid, mis eraldi või koos manustatuna tõendatult vähendavad Echinococcus multilocularis’e suguküpsete ja noorvormide esinemist asjaomase peremeesliigi soolestikus; |
b) |
ravimit peab manustama veterinaararst perioodil, mis algab kõige varem 48 tundi ja lõpeb hiljemalt 24 tundi enne liitu saabumise kellaaega; |
c) |
ravi läbi viiv veterinaararst peab artikli 3 lõike 1 punkti c alapunktis i osutatud veterinaarsertifikaadis esitama kinnituse järgmiste ravi üksikasjade kohta:
|
XXII LISA
NÕUDED SEOSES HAUDEMUNADE VIIBIMISAJAGA ENNE NENDE LIITU SISSETOOMIST
Haudemunade kategooria |
Linnud, kelle suhtes minimaalse viibimisaja nõuet kohaldatakse |
Minimaalne viibimisaeg kolmandas päritoluriigis või kolmandal päritoluterritooriumil või selle tsoonis, nagu on osutatud artikli 98 punktis a |
Minimaalne viibimisaeg päritoluettevõttes, nagu on osutatud artikli 98 punktis b |
Minimaalne periood, mille vältel ei toimu kokkupuudet halvema tervisliku seisundiga kodulindude ega haudemunadega ega muude tehistingimustes peetavate lindudega ega metslindudega, nagu on osutatud artikli 98 punktis c |
Kodulindude haudemunad |
Päritolulinnukari |
3 kuud |
6 nädalat |
6 nädalat |
Saadetised, mis sisaldavad alla 20 muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemuna |
Päritolulinnukari |
3 kuud |
3 nädalat |
3 nädalat |
XXIII LISA
NÕUDED SEOSES VÄRSKE LIHA SAAMISEKS KASUTATUD PEETAVATE KABILOOMADE VIIBIMISAJAGA ENNE NENDE TAPMIST VÕI SURMAMIST
1. |
Asjaomased kabiloomad peavad enne nende tapmise või surmamise kuupäeva olema viibinud artikli 131 lõike 2 punktis a osutatud kolmandas päritoluriigis või kolmandal päritoluterritooriumil või selle tsoonis järgmise ajavahemiku vältel:
|
2. |
Peetavad kabiloomad peavad olema viibinud päritoluettevõttes halvema tervisliku seisundiga kabiloomadega kokku puutumata, nagu on osutatud artikli 131 lõike 2 punktides b ja c, vähemalt 40 päeva enne tapmise või surmamise kuupäeva, kui:
|
XXIV LISA
LOOMSETE SAADUSTE KOLMANDA PÄRITOLURIIGI VÕI -TERRITOORIUMI TAUDIVABA STAATUS
A OSA
Artikli 133 lõike 1 kohane taudivaba staatuse minimaalne kestus kuudes kolmandas päritoluriigis või kolmandal päritoluterritooriumil või selle tsoonis
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||||||
Suu- ja sõrataud |
12 kuud (*2) |
12 kuud (*2) |
12 kuud (*2) |
12 kuud (*2) |
12 kuud (*2) |
12 kuud (*2) |
12 kuud (*2) |
||||||||||||||
Veiste katku viiruse nakkus |
12 kuud |
12 kuud |
12 kuud |
12 kuud |
12 kuud |
12 kuud |
12 kuud |
||||||||||||||
Sigade Aafrika katk |
MK |
MK |
MK |
12 kuud |
MK |
MK |
MK |
||||||||||||||
Sigade klassikaline katk |
MK |
MK |
MK |
12 kuud (*2) |
MK |
MK |
MK |
||||||||||||||
|
B OSA
Eritingimused, mida pädev asutus peab järgima, kui asjaomane kolmas riik või territoorium või selle tsoon on olnud vastavalt artikli 133 lõikes 1 sätestatud erandile taudivaba vähem kui 12 kuud
Suu- ja sõrataud |
Esitatakse lisateave, mis võimaldab tagada selle kuupäeva kindlakstegemise, millest alates asjaomane kolmas riik või territoorium või selle tsoon loetakse olevat asjaomasest taudist vaba |
Sigade klassikaline katk |
(*1) Kohaldatakse üksnes loetellu kantud liikide puhul vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisale
(*2) Seda perioodi võib lühendada, kui kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus järgib B osa kohaseid eritingimusi
XXV LISA
VAKTSINEERIMINE VÄRSKE LIHA SAAMISEKS KASUTATUD LOOMADE KOLMANDAS PÄRITOLURIIGIS VÕI KOLMANDAL PÄRITOLUTERRITOORIUMIL VÕI SELLE TSOONIS JA NENDE PÄRITOLUETTEVÕTTES
A OSA
Loomatervisenõuded vaktsineerimata jätmise kohta värske liha saamiseks kasutatud kabiloomade kolmandas päritoluriigis või kolmandal päritoluterritooriumil või selle tsoonis ja selliste loomade päritoluettevõttes
|
|
|
|
|
|
|
|
||||||||||||||
Suu- ja sõrataud |
VT/VTE (*2) |
VT/VTE (*2) |
VT/VTE (*2) |
VT/VTE |
VT/VTE (*2) |
VT/VTE (*2) |
VT/VTE (*2) |
||||||||||||||
Veiste katku viiruse nakkus |
VT/VTE (*2) |
VT/VTE (*2) |
VT/VTE (*2) |
VT/VTE |
VT/VTE (*2) |
VT/VTE (*2) |
VT/VTE (*2) |
||||||||||||||
Sigade Aafrika katk |
MK |
MK |
MK |
VT/VTE |
MK |
MK |
MK |
||||||||||||||
Sigade klassikaline katk |
MK |
MK |
MK |
VT/VTE |
MK |
MK |
MK |
||||||||||||||
|
B OSA
Eritingimused, mida pädev asutus peab järgima, kui kolmandas riigis või kolmandal territooriumil või selle tsoonis on tehtud suu- ja sõrataudi vastast vaktsineerimist vähem kui 12 kuud, nagu on osutatud artikli 133 lõikes 3
1. LOOMSED SAADUSED KOLMANDAST RIIGIST, KOLMANDALT TERRITOORIUMILT VÕI SELLE TSOONIST, MIS ON SUU- JA SÕRATAUDIST VABA NING KUS TEHAKSE VAKTSINEERIMIST SUU- JA SÕRATAUDI VIIRUSE TÜVE A, O VÕI C VASTU
Kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädev asutus peab esitama lisateabe, et tagada suu- ja sõrataudi viiruse puudumine värskes lihas ning vastavus järgmistele nõuetele:
a) |
kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädeva asutuse kontrolli all viiakse peetavate veiste seas läbi suu- ja sõrataudi vastase vaktsineerimise programmi; |
b) |
värske liha on saadud:
|
c) |
asjaomase liha puhul on tegemist konditustatud värske lihaga, mis ei ole rups ja mis on saadud rümpadelt:
|
2. LOOMSED SAADUSED KOLMANDAST RIIGIST, KOLMANDALT TERRITOORIUMILT VÕI SELLE TSOONIST, MIS ON SUU- JA SÕRATAUDIST VABA NING KUS TEHAKSE VAKTSINEERIMIST SUU- JA SÕRATAUDI VIIRUSE TÜVE A, O VÕI C VASTU JA KOHALDATAKSE TÄIENDAVAID ERITINGIMUSI
Kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus peab peale punktis 1 loetletud nõuete järgima vaktsineerimisprogrammiga seotud täiendavaid eritingimusi, mille täitmisega aidatakse kinnitada suu- ja sõrataudi viiruse puudumist asjaomasest tsoonist pärit värskes lihas.
3. SUU- JA SÕRATAUDIST VABAD TSOONID, KUS EI TEHTA VAKTSINEERIMIST
3.1. Suu- ja sõrataudi viiruse tüved SAT ja ASIA 1
Värske liha puhul, mis on pärit suu- ja sõrataudivabast tsoonist, kus ei tehta vaktsineerimist, kuid mis asub kolmandas riigis või kolmandal territooriumil, mille mõnes muus tsoonis tehakse suu- ja sõrataudi viiruse tüve SAT või ASIA 1 vastast vaktsineerimist või mille puhul kõnealused tüved on asjaomase kolmanda riigi või territooriumi teatava(te)s osa(de)s või naabruses asuvas liikmesriigis või kolmandas riigis endeemsed, peavad sellise liha kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädevad asutused esitama vajaliku lisateabe, et kinnitada suu- ja sõrataudi viiruse puudumist kõnealuses värskes lihas ja tagada vastavus järgmistele loomatervisenõuetele:
a) |
värske liha on saadud:
|
b) |
asjaomast liha ei ole lubatud liitu eksportida enne tapmiskuupäevast 21 päeva möödumist; |
c) |
asjaomase liha puhul on tegemist konditustatud värske lihaga, mis ei ole rups ja mis on saadud rümpadelt:
|
3.2. Suu- ja sõrataudi viiruse tüved A, O ja C
Värske liha puhul, mis on pärit suu- ja sõrataudivabast tsoonist, kus ei tehta suu- ja sõrataudi vastast vaktsineerimist, kuid mis asub kolmandas riigis või kolmandal territooriumil, kus viiakse läbi suu- ja sõrataudi viiruse tüve A, O või C vastast vaktsineerimist ning mille pädevad asutused on esitanud asjaomase kolmanda riigi või territooriumi või selle tsooniga seotud eritingimuste kohta lisatagatised, mis võimaldavad kinnitada suu- ja sõrataudi viiruse puudumist kõnealusest tsoonist pärit värskes lihas, peavad asjaomase kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädevad asutused esitama järgmise lisateabe:
a) |
kinnituse selle kohta, et kolmanda päritoluriigi või -territooriumi pädevate asutuste kontrolli all viiakse suu- ja sõrataudi puudumise tõendamiseks läbi taudivabas tsoonis kohaldatavat suu- ja sõrataudi seire programmi; |
b) |
kinnituse selle kohta, et kohaldatakse punkti 1 alapunktides b ja c esitatud loomatervisenõudeid. |
(*1) Kohaldatakse üksnes loetellu kantud liikide puhul vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisale
(*2) Või lühem periood, kui kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus järgib B osa kohaseid eritingimusi
XXVI LISA
LIHATOODETE TÖÖTLEMINE RISKIDE MAANDAMISEKS
1. RISKIDE MAANDAMISEKS KASUTATAVAD LIHATOODETE TÖÖTLEMISE MEETODID KARMUSE JÄRJEKORRAS
B |
— |
töötlemine hermeetiliselt suletud mahutis, et saavutada F0-väärtus vähemalt 3. |
||||
C |
— |
lihatoodete töötlemine nii, et kõikjal tootes saavutatakse miinimumtemperatuur 80 °C. |
||||
D |
— |
lihatoodete ning magude, põite ja soolte töötlemine nii, et neis saavutatakse kõikjal miinimumtemperatuur 70 °C; toorsingi puhul peab töötlemine hõlmama vähemalt üheksa kuu pikkust looduslikku kääritamist ja laagerdamist, mille tulemusena saavutatakse järgmised omadused:
|
||||
D1 |
— |
eelnevalt konditustatud ja rasvatustatud liha põhjalik kuumutamine nii, et liha sisetemperatuur on vähemalt 30 minuti kestel vähemalt 70 °C. |
||||
E |
— |
biltongliha tüüpi toodete puhul töötlemine, millega saavutatakse:
|
||||
F |
— |
kuumtöötlemine, millega tagatakse keskosas temperatuur vähemalt 65 °C nii pikaks ajaks, kui on vaja, et saavutada pastöriseerimisväärtus vähemalt 40. |
2. RISKIDE MAANDAMISEKS KASUTATAVAD VORSTIKESTADE TÖÖTLEMISE MEETODID
Vorstikestade töötlus nr 1 |
— |
soolamine naatriumkloriidiga (NaCl) kas kuivalt või küllastunud soolvees (Aw < 0,80) vähemalt 30 päeva pikkuse katkematu perioodi vältel temperatuuril vähemalt 20 °C. |
Vorstikestade töötlus nr 2 |
— |
soolamine fosfaadilisandiga soolaga, milles on 86,5 % NaCl, 10,7 % Na2HPO4 ja 2,8 % Na3PO4 (massiprotsentides), kas kuivalt või küllastunud soolvees (Aw < 0,80) vähemalt 30 päeva pikkuse katkematu perioodi vältel temperatuuril vähemalt 20 °C. |
Vorstikestade töötlus nr 3 |
— |
30 päeva pikkune soolamine NaCl-ga. |
Vorstikestade töötlus nr 4 |
— |
pleegitamine. |
Vorstikestade töötlus nr 5 |
— |
kaapimisjärgne kuivatamine. |
XXVII LISA
PIIMA JA PIIMATOODETE TÖÖTLEMINE RISKIDE MAANDAMISEKS
|
A |
B |
||||
Piima või piimatoodete päritoluliik |
Bos taurus, Ovis aries, Capra hircus, Bubalus bubalis või Camelus dromedarius |
Muu liik kui Bos taurus, Ovis aries, Capra hircus, Bubalus bubalis või Camelus dromedarius |
||||
Loomatervishoiualane olukord kolmandas riigis |
|
Mis tahes olukord |
||||
Steriliseerimine, millega saavutatakse F0-väärtus vähemalt 3 |
Jah |
Jah |
||||
Kõrgkuumutamine (UHT-töötlus) vähemalt 135 °C juures sobiva ajavahemiku vältel |
Jah |
Jah |
||||
Lühiajaline kõrgpastöriseerimine (HTST-töötlus) 72 °C juures 15 sekundi vältel; piima puhul, mille pH väärtus on vähemalt 7,0 , viiakse töötlus läbi kaks korda, et saavutada vahetult pärast kuumtöötlemist vajaduse korral tehtavas aluselisel fosfataasil põhinevas katses negatiivne tulemus |
Jah |
Ei |
||||
HTST-töötlus piima puhul, mille pH väärtus on alla 7,0 |
Jah |
Ei |
||||
HTST-töötlus koos ühega järgmistest füüsikalistest töötlustest:
|
Jah |
Ei |
||||
|
XXVIII LISA
MUNATOODETE TÖÖTLEMINE RISKIDE MAANDAMISEKS
1. MUNATOODETE TÖÖTLEMINE KÕRGE PATOGEENSUSEGA LINNUGRIPI VIIRUSE INAKTIVEERIMISEKS
Kõrge patogeensusega linnugripi viiruse inaktiveerimiseks järgmistes munatoodetes sobivad järgmised töötlemisviisid.
Munatoode |
Töötlus |
|
Keskosa temperatuur (Celsiuse kraadides (°C)) |
Töötluse kestus (sekundites (s) või tundides (h)) |
|
Vedel munavalge |
55,6 °C |
870 s |
56,7 °C |
232 s |
|
10 % soolasisaldusega rebu |
62,2 °C |
138 s |
Kuivatatud munavalge |
67 °C |
20 h |
54,4 °C |
513 h |
|
Terved munad |
60 °C |
188 s |
Täielik kuumtöötlus |
||
Tervete munade segu |
60 °C |
188 s |
61,1 °C |
94 s |
|
Täielik kuumtöötlus |
2. MUNATOODETE TÖÖTLEMINE NEWCASTLE'I HAIGUSE VIIRUSE INAKTIVEERIMISEKS
Newcastle'i haiguse viiruse inaktiveerimiseks järgmistes munatoodetes sobivad järgmised töötlemisviisid.
Munatoode |
Töötlus |
|
Keskosa temperatuur (Celsiuse kraadides (°C)) |
Töötluse kestus (sekundites (s) või tundides (h)) |
|
Vedel munavalge |
55 °C |
2 278 s |
57 °C |
986 s |
|
59 °C |
301 s |
|
10 % soolasisaldusega rebu |
55 °C |
176 s |
Kuivatatud munavalge |
57 °C |
50,4 h |
Terved munad |
55 °C |
2 521 s |
57 °C |
1 596 s |
|
59 °C |
674 s |
|
Täielik kuumtöötlus |
XXIX LISA
LOETELU LIIKIDEST, KES ON VASTUVÕTLIKUD TAUDIDELE, MILLE SUHTES LIIKMESRIIGID KOHALDAVAD SISERIIKLIKKE MEETMEID KOOSKÕLAS MÄÄRUSE (EL) 2016/429 ARTIKLIGA 226
Taud |
Vastuvõtlikud liigid |
Karpkala kevadvireemia |
Jämepea (Aristichthys nobilis), kuldkala (Carassius auratus), harilik koger (Carassius carassius), valgeamuur (Ctenopharyngodon idella), harilik karpkala ja sasaan (Cyprinus carpio), pakslaup (Hypophthalmichthys molitrix), säga (Silurus glanis), linask (Tinca tinca) ja säinas (Leuciscus idus) |
Bakteriaalne neeruhaigus |
Sugukond Salmonidae |
Nakkuslik pankrease nekroos |
Ameerika paalia (Salvelinus fontinalis), meriforell (Salmo trutta), lõhe (Salmo salar), idalõhe (Oncorhynchus spp.) ja siig (Coregonus lavaretus) |
Lõhelaste alfaviiruse nakkus |
Lõhe (Salmo salar), vikerforell (Oncorhynchus mykiss) ja meriforell (Salmo trutta) |
Gyrodactylus salaris’e põhjustatud nakkus |
Lõhe (Salmo salar), vikerforell (Oncorhynchus mykiss), arktika paalia (Salvelinus alpinus), ameerika paalia (Salvelinus fontinalis), harjus (Thymallus thymallus), järvepaalia (Salvelinus namaycush) ja meriforell (Salmo trutta) Vastuvõtliku liigina käsitatakse ka mis tahes liiki, kelle esindajad on olnud kokkupuutes vastuvõtliku liigi esindajatega |
Austrite herpesviirus 1 μVar (OsHV-1 μVar) |
Suur hiidauster (Crassostrea gigas) |
XXX LISA
TINGIMUSED, MILLE PUHUL KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUSE (EL) 2018/1882 LISA TABELI 4. VEERUS LOETLETUD LIIKE KÄSITATAKSE SIIRUTAJATENA
Taudide loetelu |
Siirutajad |
Tingimused, mille puhul komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 4. veerus loetletud veeloomade liike käsitatakse siirutajatena |
Epizootiline vereloomeelundite nekroos |
Nagu on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 4. veerus |
Käsitatakse epizootilise vereloomeelundite nekroosi siirutajatena mis tahes tingimustes |
Viiruslik hemorraagiline septitseemia |
Käsitatakse viirusliku hemorraagilise septitseemia siirutajatena, kui loomad on kooselutsemise tõttu või vee kaudu olnud kokkupuutes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 3. veerus loetletud liigi esindajatega |
|
Nakkuslik vereloomeelundite nekroos |
Käsitatakse nakkusliku vereloomeelundite nekroosi siirutajatena, kui loomad on kooselutsemise tõttu või vee kaudu olnud kokkupuutes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 3. veerus loetletud liigi esindajatega |
|
Lõhede nakkava kehvveresuse viiruse ülipolümorfse piirkonna (HPR) deletsiooniga tüve põhjustatud nakkus |
Lõhede nakkava kehvveresuse viiruse ülipolümorfse piirkonna (HPR) deletsiooniga tüve põhjustatud nakkuse puhul ei ole loetellu kantud ühtki siirutajaliiki |
|
Mikrocytos mackini põhjustatud nakkus |
Mikrocytos mackini põhjustatud nakkuse puhul ei ole loetellu kantud ühtki siirutajaliiki |
|
Perkinsus marinus'e põhjustatud nakkus |
Käsitatakse Perkinsus marinus'e siirutajatena, kui loomad on kooselutsemise tõttu või vee kaudu olnud kokkupuutes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 3. veerus loetletud liigi esindajatega |
|
Bonamia ostreae põhjustatud nakkus |
Käsitatakse Bonamia ostreae siirutajatena, kui loomad on kooselutsemise tõttu või vee kaudu olnud kokkupuutes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 3. veerus loetletud liigi esindajatega |
|
Bonamia exitiosa põhjustatud nakkus |
Käsitatakse Bonamia exitiosa siirutajatena, kui loomad on kooselutsemise tõttu või vee kaudu olnud kokkupuutes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 3. veerus loetletud liigi esindajatega |
|
Marteilia refringens'i põhjustatud nakkus |
Käsitatakse Marteilia refringens'i siirutajatena, kui loomad on kooselutsemise tõttu või vee kaudu olnud kokkupuutes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 3. veerus loetletud liigi esindajatega |
|
Taura sündroomi viiruse nakkus |
Käsitatakse Taura sündroomi viiruse siirutajatena, kui loomad on kooselutsemise tõttu või vee kaudu olnud kokkupuutes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 3. veerus loetletud liigi esindajatega |
|
Krevettide kollapäisuse viiruse nakkus |
Käsitatakse krevettide kollapäisuse viiruse siirutajatena, kui loomad on kooselutsemise tõttu või vee kaudu olnud kokkupuutes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 3. veerus loetletud liigi esindajatega |
|
Valgelaiksuse sündroomi viiruse nakkus |
Käsitatakse valgelaiksuse sündroomi viiruse siirutajatena, kui loomad on kooselutsemise tõttu või vee kaudu olnud kokkupuutes komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1882 lisa tabeli 3. veerus loetletud liigi esindajatega |