This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32024R1157
Regulation (EU) 2024/1157 of the European Parliament and of the Council of 11 April 2024 on shipments of waste, amending Regulations (EU) No 1257/2013 and (EU) 2020/1056 and repealing Regulation (EC) No 1013/2006 (Text with EEA relevance)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2024/1157, 11. aprill 2024, mis käsitleb jäätmesaadetisi ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1257/2013 ja (EL) 2020/1056 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1013/2006 (EMPs kohaldatav tekst)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2024/1157, 11. aprill 2024, mis käsitleb jäätmesaadetisi ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1257/2013 ja (EL) 2020/1056 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1013/2006 (EMPs kohaldatav tekst)
PE/84/2023/REV/1
ELT L, 2024/1157, 30.4.2024, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2024/1157/oj (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
![]() |
Euroopa Liidu |
ET L-seeria |
2024/1157 |
30.4.2024 |
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2024/1157,
11. aprill 2024,
mis käsitleb jäätmesaadetisi ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1257/2013 ja (EL) 2020/1056 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1013/2006
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)
ning arvestades järgmist:
(1) |
Liidu tasandil on vaja kehtestada normid, et kaitsta keskkonda ja inimeste tervist jäätmesaadetiste veost tuleneda võiva kahjuliku mõju eest. Need normid peaksid ka aitama hõlbustada keskkonnahoidlikku jäätmekäitlust kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (3) artiklis 4 sätestatud jäätmehierarhiaga, samuti vähendada ressursside kasutamise üldist mõju ja suurendada ressursside kasutamise tõhusust, mis on otsustava tähtsusega ringmajandusele üleminekul ja kliimaneutraalsuse saavutamisel hiljemalt 2050. aastaks. |
(2) |
Tänu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1013/2006 (4) on viimase 15 aasta jooksul tehtud olulisi edusamme, et kaitsta keskkonna ja inimeste tervist jäätmesaadetistest tuleneda võiva kahjuliku mõju eest. Kõnealuse määruse hindamine komisjoni poolt tõi aga esile ka mitmesugused probleemid ja puudused, mida tuleb käsitleda uutes õigussätetes. |
(3) |
Komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatises esitatud Euroopa rohelises kokkuleppes on esitatud ambitsioonikas tegevuskava, mille eesmärk on muuta liit kestlikuks, ressursitõhusaks ja kliimaneutraalseks majanduseks. Selles kutsutakse komisjoni üles vaatama läbi jäätmesaadetisi käsitlevad liidu normid, mis on määruse (EÜ) nr 1013/2006 alusel kehtestatud. Komisjoni 11. märtsi 2020. aasta teatises esitatud uues ringmajanduse tegevuskavas rõhutatakse ka vajadust võtta meetmeid, et tagada liidus korduskasutatavaid ja ringlussevõetavaid jäätmeid sisaldavate saadetiste hõlpsam vedu, et liit ei jäta oma jäätmeprobleeme kolmandatele riikidele lahendada ning et ebaseaduslike jäätmesaadetistega tegeletaks paremini. Lisaks keskkonnaalasele ja sotsiaalsele kasule aitaks see tegevus ka vähendada liidu strateegilist sõltuvust toorainetest. Suurema hulga liidus tekitatud jäätmetega tegelemine eeldab aga suuremat ringlussevõtu ja jäätmekäitluse suutlikkust. Samuti on nii nõukogu oma 17. detsembri 2020. aasta järeldustes „Teeme majanduse taastamise ringluspõhiseks ja keskkonnahoidlikuks“ kui ka Euroopa Parlament oma 10. veebruari 2021. aasta resolutsioonis uue ringmajanduse tegevuskava kohta kutsunud üles vaatama läbi jäätmesaadetisi käsitlevad kehtivad liidu normid, mis on kehtestatud määruse (EÜ) nr 1013/2006 alusel. Määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikli 60 lõikega 2a volitati komisjoni vaatama kõnealune määrus läbi 31. detsembriks 2020. |
(4) |
Määrust (EÜ) nr 1013/2006 on juba mitu korda muudetud ja on vaja teha täiendavaid olulisi muudatusi, et tagada Euroopa rohelise kokkuleppe ja uue ringmajanduse tegevuskava poliitikaeesmärkide täitmine. Seepärast tuleks määrus (EÜ) nr 1013/2006 kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega. |
(5) |
Käesoleva määruse eesmärk on täiendada liidu üldisi jäätmekäitlusalaseid õigusakte, näiteks direktiivi 2008/98/EÜ. Selles viidatakse kõnealuses direktiivis kasutatud mõistetele, sealhulgas jäätmete ja jäätmekäitlusega seotud mõistetele. Ühtlasi kehtestatakse selles mitu täiendavat mõistet, et hõlbustada käesoleva määruse ühetaolist kohaldamist. |
(6) |
Käesoleva määrusega rakendatakse liidu tasandil ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli käsitlev 22. märtsi 1989. aasta Baseli konventsioon (5) (edaspidi „Baseli konventsioon“). Baseli konventsiooni eesmärk on kaitsta inimeste tervist ja keskkonda ohtlike ja muude jäätmete tekitamisest, nende riikidevahelisest veost ja käitlemisest tuleneva kahjuliku mõju eest. Liit on Baseli konventsiooni osaline alates 1994. aastast (6). |
(7) |
Käesoleva määrusega rakendatakse liidu tasandil ka Baseli konventsiooni muudatus (7) (edaspidi „ekspordi keelustamist käsitlev muudatus“), mis võeti vastu 1995. aastal ja jõustus rahvusvahelisel tasandil 5. detsembril 2019. Ekspordi keelustamist käsitleva muudatusega kehtestatakse üldine keeld eksportida Baseli konventsiooni VII lisas loetletud riikidest kõrvaldamis- ja taaskasutamistoiminguteks ettenähtud ohtlikke jäätmeid kõnealuses lisas loetlemata riikidesse. Liit on ekspordi keelustamist käsitleva muudatuse ratifitseerinud ja rakendab seda alates 1997. aastast (8). |
(8) |
Liit esitas 2020. aasta oktoobris Baseli konventsiooni sekretariaadile kõnealuse konventsiooni artikli 11 kohase teatise, mis hõlmas jäätmesaadetisi liidus. Kooskõlas kõnealuse artikliga võib liit seega kehtestada ELi-siseste jäätmesaadetiste suhtes kohaldatavad erinormid, mis on vähemalt sama keskkonnahoidlikud kui need, mis on ette nähtud Baseli konventsiooniga. |
(9) |
Võttes arvesse asjaolu, et liit on heaks kiitnud Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) nõukogu otsuse taaskasutamistoiminguteks ettenähtud jäätmete riikidevahelise veo kontrolli kohta (9) (edaspidi „OECD otsus“), tuleb kõnealuse otsuse sisu, sealhulgas selle muudatused, viia sisse liidu õigusaktidesse. |
(10) |
Tähtis on korraldada jäätmesaadetiste järelevalve ja kontroll viisil, mis võtaks arvesse vajadust säilitada, kaitsta ja parandada keskkonna ja inimeste tervise kvaliteeti ning mis tagab jäätmesaadetisi käsitlevate normide ühetaolise kohaldamise kogu liidus. |
(11) |
Selleks et saavutada tegelik üleminek ringmajandusele, tuleks jäätmesaadetiste veol tekkekohast parimasse töötluskohta arvesse võtta läheduse ja materjalitõhususe põhimõtet ning vajadust vähendada jäätmete keskkonnajalajälge. |
(12) |
Tuleb vältida dubleerimist liidu õigusaktidega, mida kohaldatakse teatavate niisuguste materjalide transpordi suhtes, mis võidakse käesoleva määruse alusel liigitada jäätmeteks. |
(13) |
Reovee kogumist ja juhtimist läbi kanalisatsioonisüsteemide vastavalt asjakohastele liidu õigusaktidele ei tohiks käsitada käesoleva määruse kohase jäätmete transpordina. |
(14) |
Käesoleva määruse nõuetekohaseks rakendamiseks ja täitmise tagamiseks peaksid liikmesriigid võtma vajalikud meetmed tagamaks, et jäätmeid ei veeta kasutatud kaupade, teise ringi kaupade, kõrvalsaaduste või ainete või esemete varjus, mis on jõudnud jäätmete lakkamise staatuseni. |
(15) |
Relvajõudude või abiorganisatsioonide tekitatud jäätmete saadetised tuleks jätta käesoleva määruse kohaldamisalast välja, kui sellised jäätmed imporditakse liitu teatavates olukordades, sealhulgas transiit liidu piires pärast jäätmete sisenemist liitu. Kõnealuste saadetiste puhul tuleks järgida rahvusvahelise õiguse ja rahvusvaheliste lepingute nõudeid. Sellistel juhtudel tuleks liidus asuva transiidiriigi ja sihtriigi pädevaid asutusi saadetisest ja selle sihtkohast varem teavitada. |
(16) |
Tuleb vältida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009 (10) dubleerimist, kuna see juba sisaldab sätteid loomsete kõrvalsaaduste üldise lähetamise, suunamise ja liikumise, sealhulgas kogumise, transpordi, käitlemise, töötlemise, kasutamise, taaskasutamise või kõrvaldamise, arvestuse pidamise, saatedokumentide ja jälgitavuse kohta liidu piires ning liitu sisseveo ja liidust väljaveo korral. |
(17) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1257/2013 (11) kohaldatakse suurte kaubalaevade suhtes, mis sõidavad liidu liikmesriigi lipu all ja mis jäeti määruse (EÜ) nr 1013/2006 kohaldamisalast välja. Kui sellised laevad muutuvad jäätmeteks, klassifitseeritakse need üldjuhul ohtlikeks jäätmeteks, välja arvatud juhul, kui neist on eemaldatud kõik ohtlikud ained ja materjalid. Selleks et kindlustada liidu õiguskorra range õiguslik vastavus rahvusvahelistele kohustustele, on pärast ekspordi keelustamist käsitleva muudatuse rahvusvahelist jõustumist vaja tagada, et määruse (EL) nr 1257/2013 kohaldamisalasse kuuluvate laevade suhtes, mida käsitatakse jäätmetena ja mida liidust eksporditakse, kohaldatakse asjakohaseid liidu jäätmesaadetiste norme, sealhulgas norme, millega rakendatakse ekspordi keelustamist käsitlev muudatus. Samal ajal on vaja muuta ka määrust (EL) nr 1257/2013 selle täpsustamiseks, et selle määruse kohaldamisalasse kuuluvad laevad, mida peetakse ohtlikeks jäätmeteks ja eksporditakse liidust, tuleks võtta ringlusse üksnes selle määruse alusel koostatud Euroopa loetellu kantud laevade ringlussevõtu kohtades, mis asuvad Baseli konventsiooni VII lisas loetletud riikides. |
(18) |
Selleks et vältida liikmesriikide pädevate asutuste ja kohtusüsteemide tarbetut koormamist käesoleva määruse täitmise tagamisel, ei tohiks saadetist pidada ebaseaduslikuks, kui teatises või saatedokumentides või VII lisas esitatud vormi täitmise tulemusena saadud dokumentides (edaspidi „VII lisa dokumendid“) esineb ainult väikseid tehnilisi vigu, nagu trükivead teatise või saatedokumentide või VII lisas esitatud dokumentide täitmisel esitatud teabes või saadetisega seotud isiku kontaktandmete osaline esitamine. Sellised erandid ebaseadusliku jäätmesaadetise määratlusest peaksid siiski rangelt piirduma erandlike kergemate tehniliste vigadega, mis ei muuda oluliselt nende dokumentide sisu ega mõjuta käesoleva määruse eesmärkide saavutamist. |
(19) |
Optimaalse järelevalve ja kontrolli tagamiseks on asjakohane nõuda eelnevat kirjalikku nõusolekut taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete saadetistele, eelkõige ohtlikele jäätmetele, III, IIIA või IIIB lisas loetlemata jäätmetele ja jäätmetele, mis sisaldavad püsivaid orgaanilisi saasteaineid või on nendega saastunud, ning vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1021 (12) IV lisas sätestatud sisalduse piirnormile või ületavad seda. Selline menetlus peaks omakorda sisaldama eelnevat teatamist, mis võimaldab pädevatel asutustel saada nõuetekohaselt teavet, nii et nad saavad võtta kõik vajalikud meetmed inimeste tervise ja keskkonna kaitseks. Samuti peaks eelnev teatamine võimaldama kõnealustel ametiasutustel esitada selliste saadetiste suhtes põhjendatud vastuväiteid. |
(20) |
Selleks et võtta arvesse jäätmetöötlustehnoloogia uuendusi seoses keskkonnahoidliku jäätmekäitlusega ning jäätmete sorteerimist puudutavas tarbijakäitumises toimuvaid muutusi, tuleks IIIA ja IIIB lisa pidevalt ajakohastada. Komisjon peaks eelkõige hindama, kas lisada IIIA lisasse kanded jalatsite jäätmete, rõivajäätmete ja muude tekstiilijäätmete segude kohta ning IIIB lisasse kanded mineraalvilla ja madratsite kohta. |
(21) |
Hästi toimiv liidu jäätmesaadetiste turg peaks seadma jäätmekäitluses juhtpõhimõtetena esikohale läheduse, iseseisvuse ja parima võimaliku tehnika kasutamise. Õiglase üleminekuni jõudmine ringmajanduses on oluline, et saavutada kliimaneutraalne, ressursitõhus ja konkurentsivõimeline liidu majandus, mis on pikas perspektiivis kestlik. Selle eesmärgi saavutamiseks peaks komisjon hõlbustama sektoripõhiseid kliimadialooge ja -partnerlusi, tuues kokku jäätmesektori peamised sidusrühmad kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1119 (13). |
(22) |
Selleks et toetada direktiivis 2008/98/EÜ ja nõukogu direktiivis 1999/31/EÜ (14) sätestatud ringlussevõtu suurendamise ja jäätmete kõrvaldamise vähendamise eesmärkide saavutamist, tuleks põhimõtteliselt keelata kõik teises liikmesriigis kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete saadetised. Kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete saadetised peaksid olema lubatud ainult erandjuhtudel, kui teatavad tingimused on täidetud. Sellistel juhtudel peaksid liikmesriigid võtma arvesse läheduse ja iseseisvuse põhimõtteid liidu ja liikmesriikide tasandil kooskõlas direktiiviga 2008/98/EÜ, eelkõige selle artikliga 16, ning seadma ka prioriteediks taaskasutamise. Samuti peaksid liikmesriigid suutma tagada, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2010/75/EL (15) hõlmatud jäätmete kõrvaldamiskohad kasutavad kõnealuses direktiivis määratletud parimat võimalikku tehnikat kooskõlas käitluskohale antud loaga ning et jäätmeid töödeldakse vastavalt inimeste tervise ja keskkonnakaitse nõuetele, mis on seotud liidu õigusaktides sätestatud kõrvaldamistoimingutega. Et lisaks toetada direktiivi 2008/98/EÜ nende sätete rakendamist, mille eesmärk on suurendada jäätmete liigiti kogumist ja vähendada segaolmejäätmete teket, tuleks segaolmejäätmete vedu teise liikmesriiki põhjalikult kontrollida. Selliste taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete saadetiste suhtes tuleks kohaldada eelneva kirjaliku teatise esitamise ja nõusoleku andmise menetlust ning selliste jäätmete vedu kõrvaldamise eesmärgil tuleks keelata. Sellised taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete saadetiste suhtes kohaldatavad nõuded ja kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete saadetiste keeld peaks hõlmama ka segaolmejäätmeid, mis on läbinud jäätmetöötlustoimingu, mis ei ole oluliselt muutnud nende omadusi, näiteks segaolmejäätmetest saadud kütust, mis on liigitatud direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 7 osutatud jäätmenimistu jäätmekoodi 19 12 10 alla. Kooskõlas jäätmehierarhiaga ning läheduse ja iseseisvuse põhimõtetega peaksid liikmesriigid tagama, et selliseid jäätmeid ennetatakse esmajärjekorras ning kogutakse ja sorditakse teises järjekorras, et eraldada taaskasutamiseks eri fraktsioonid ja kaaluda üksnes selliste jääkide kõrvaldamist, millel ei ole muud potentsiaali kui kõrvaldamine. |
(23) |
Taaskasutamistoiminguteks ettenähtud, käesoleva määruse III, IIIA või IIIB lisas loetletud jäätmete saadetiste puhul on asjakohane tagada järelevalve ja kontrolli miinimumtase, nõudes, et nende saadetistega oleks kaasas teatav teave saadetistega seotud isikute ja riikide kohta, asjaomaste jäätmete kirjeldus ja kogused, selle taaskasutamistoimingu liik, mille jaoks jäätmeid veetakse, ning üksikasjad nende käitluskohtade kohta, mis hakkavad jäätmeid taaskasutama. |
(24) |
Laborianalüüsid ja eksperimentaalsete töötlusviiside katsetamine on sageli vajalik vahend, et hinnata jäätmete laadi ning nende sobivust taaskasutamis- ja kõrvaldamistoiminguteks. Usaldusväärsed ja uuenduslikud jäätmekäitlustoimingud on keskse tähtsusega, et tagada keskkonnahoidlik jäätmekäitlus ja luua ringmajanduse ärimudelid liidus. Selliste laborianalüüside ja eksperimentaalsete töötlusviiside katsete jaoks ettenähtud jäätmete vedu tuleks hõlbustada, vabastades selle teatavate ettenähtud menetluste kohaldamisest. Lisaks tuleks lubada liidusiseste saadetiste korral laborianalüüside ja eksperimentaalsete töötlusviiside katsete jaoks vedada piisavas koguses jäätmeid, et saada täpseid tulemusi, muu hulgas seetõttu, et liidu jäätmekäitlusstandardid ja -tavad on arenenumad kui enamikus kolmandates riikides. |
(25) |
On vaja sätestada alused, millele tuginedes saavad liikmesriigid esitada taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete saadetiste suhtes vastuväiteid. Selliste saadetiste puhul peaksid liikmesriigid suutma tagada, et direktiiviga 2010/75/EL hõlmatud taaskasutamiskohad kohaldavad kõnealuses direktiivis sätestatud parimat võimalikku tehnikat kooskõlas käitluskohale antud loaga. Samuti peaksid liikmesriigid suutma tagada, et jäätmeid töödeldakse vastavalt inimeste tervise ja keskkonnakaitse nõuetele, mis on seotud liidu õigusaktides sätestatud taaskasutamistoimingutega, ning et direktiivi 2008/98/EÜ artiklit 16 arvesse võttes töödeldakse jäätmeid kooskõlas kõnealuse direktiivi kohaselt kehtestatud jäätmekavadega, eesmärgiga tagada liidu õigusaktides sätestatud õiguslikult siduvate taaskasutamis- või ringlussevõtukohustuste rakendamine. Seega peaks sihtliikmesriigil olema võimalik esitada vastuväiteid jäätmesaadetistele, sealhulgas segaolmejäätmete saadetistele, kui ta eeldab, et jäätmeid ei käidelda keskkonnahoidlikult. |
(26) |
Õiguskindluse huvides ning käesoleva määruse ühetaolise kohaldamise ja siseturu nõuetekohase toimimise tagamiseks, mis aitab kaasa liidu pikaajalise konkurentsivõime suurendamisele, on vaja ette näha menetlusetapid ja kaitsemeetmed, kui teataja soovib vedada jäätmeid, mille suhtes kohaldatakse eelneva kirjaliku teatise ja nõusoleku menetlust. Samuti on vaja kooskõlas Baseli konventsiooni artikli 6 lõikega 11 tagada, et asjaomased ettevõtjad kannavad kulud, mis tekivad juhul, kui jäätmesaadetise vedu ei saa teostada või see on ebaseaduslik. Selleks peaks teataja seadma iga saadetise puhul finantstagatise või samaväärse kindlustuse. |
(27) |
Selleks et vähendada halduskoormust nii avaliku kui ka erasektori ettevõtjate jaoks, kes on seotud eelneva nõusoleku saanud käitluskohtadesse suunatud saadetistega, on vaja sätestada tingimused, mille alusel saab anda käitluskohale staatuse „eelneva nõusoleku saanud“, et tagada nende vastastikune tunnustamine kõigis liikmesriikides ja ühtlustada nõuded, mida kohaldatakse jäätmete veo suhtes kõnealustesse käitluskohtadesse. |
(28) |
Selleks et muuta käesoleva määruse kohane teabevahetus tõhusamaks, eelkõige jäätmesaadetisi käsitlevate teatiste ja teabe töötlemisel käesoleva määruse artikli 18 alusel, ning et hõlbustada teabe esitamist ja teabevahetust asjaomaste asutuste ja ettevõtjate vahel, on hädavajalik, et teabe ja andmete selline esitamine ja vahetamine seoses liidusiseste jäätmesaadetistega toimuks elektrooniliste vahendite abil. Komisjon peaks kasutama keskset süsteemi, mis peaks olema koostalitlusvõimeline riiklike süsteemidega. Samuti on vaja anda komisjonile volitused kehtestada menetlus- ja tegevusnõuded selliste süsteemide praktiliseks rakendamiseks, millega tagatakse teabe elektrooniline esitamine ja vahetus, näiteks omavahelise ühendatavuse, arhitektuuri ja turvalisuse nõuded. Sellised süsteemid peaksid hõlbustama teatamistaotluste menetlemist, abistades muu hulgas teatava taotlusega seotud isikuid, et jälgida teatamismenetluse kulgu. Sellised süsteemid peaksid samuti võimaldama saada andmeid, sealhulgas üksikute liikmesriikide tasandil, et komisjon saaks läbi vaadata, kas teatamistaotlusi menetletakse õigeaegselt, muu hulgas komisjoni asjakohase aruandluse eesmärgil, nagu on ette nähtud käesolevas määruses. Samuti on vaja anda liikmesriikide pädevatele asutustele ja ettevõtjatele piisavalt aega, et valmistuda üleminekuks määruses (EÜ) nr 1013/2006 sätestatud paberipõhiselt lähenemisviisilt teabe ja dokumentide elektroonilisele vahetamisele. Seda uut kohustust tuleks seetõttu hakata kohaldama 24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva. |
(29) |
Jäätmete transpordiga tegelevatel ettevõtjatel tuleks lubada kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2020/1056 (16) sätestatud elektroonilise kaubaveoteabe (eFTI) keskkonda, et vahetada jäätmete transpordi ajal käesoleva määruse alusel nõutavat teavet, ning tagada tuleks käesolevas määruses sätestatud süsteemide ja elektroonilise kaubaveoteabe vahetamise keskkonna koostalitlusvõime. |
(30) |
Selleks et hõlbustada tolliasutuste tööd käesoleva määruse rakendamisel, on vaja, et komisjoni hallatav kesksüsteem, mis võimaldab teabe ja dokumentide elektroonilist esitamist ja vahetamist, oleks koostalitusvõimeline Euroopa Liidu tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonnaga, mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2022/2399, (17) kui kogu vajalik tehniline töö selle toimimise tagamiseks on tehtud. |
(31) |
Kolmandate riikide pädevatel asutustel peaks olema võimalik välja anda ja vahetada käesoleva määruse kohaste menetlusnõuete täitmiseks vajalikku teavet ja dokumente elektrooniliste vahendite kaudu liidu tasandil hallatava süsteemi kaudu, kui nad seda soovivad ja kui nad täidavad selle süsteemi kaudu andmete vahetamise nõuded. |
(32) |
Selleks et tagada jäätmesaadetiste jälgitavus ja mitte kahjustada piiriüleselt veetavate jäätmete keskkonnahoidlikku käitlemist, tuleks keelata jäätmete segamine muude jäätmetega alates veo algusest kuni jäätmete vastuvõtmiseni taaskasutamis- või kõrvaldamiskohas. |
(33) |
Käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmise hõlbustamiseks on oluline, et ettevõtjad ja pädevad asutused säilitaksid jäätmesaadetiste puhul nõutavaid dokumente ja teavet vähemalt viis aastat pärast taaskasutamise või kõrvaldamise teostamise tõendi esitamise kuupäeva. |
(34) |
Selleks et tagada läbipaistvus seoses jäätmete veo toimumisega kooskõlas käesoleva määrusega ja selliste jäätmete töötlemisega sihtkohas keskkonnahoidlikul viisil, tuleks jäätmesaadetisi käsitlev teave avaldada. Sellega seoses tuleks komisjonilt nõuda, et ta avaldaks mittekonfidentsiaalsed andmed, mis käsitlevad selliste saadetiste teatisi, millele pädevad asutused on nõusoleku andnud või mille suhtes on esitatud vastuväiteid, ning jäätmesaadetisi, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse üldisi teavitamisnõudeid, ning et ta neid andmeid korrapäraselt ajakohastaks. Selleks peaks komisjon võimalikult suures ulatuses kasutama jäätmesaadetiste andmete vahetamiseks elektroonilist süsteemi. Sellise teabe avaldamine komisjoni poolt ei tohiks piirata ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni keskkonnateabe kättesaadavuse, keskkonnaasjade üle otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise 25. juuni 1998. aasta konventsiooni (edaspidi „Århusi konventsioon“), (18) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/4/EÜ (19) ega liikmesriikide selle valdkonna riigisiseste õigusaktide kohaldamist. Kõik edasised pädevatele asutustele esitatud taotlused jäätmesaadetistega seotud muule teabele juurdepääsu kohta tuleks esitada kooskõlas kõnealuse konventsiooni ning liidu ja riigisiseste õigusaktidega. |
(35) |
Baseli konventsiooni artiklis 8 sätestatud nõuete rakendamiseks tuleks ette näha kohustus, et jäätmed, mille asjaomaste pädevate asutuste nõusoleku saanud vedu ei saa kavandatud viisil teostada, tuleb viia tagasi lähteriiki ja vajaduse korral ohutult ladustada või taaskasutada või kõrvaldada alternatiivsel viisil. Baseli konventsiooni artiklite 9 lõikes 2, 3 ja 4 sätestatud nõuete rakendamiseks peaks isikul, kes on ebaseadusliku jäätmesaadetise lähetanud, olema kohustus võtta asjaomased jäätmed tagasi või korraldada nende taaskasutamine või kõrvaldamine alternatiivsel viisil ning kanda tagasivõtmisest tulenevad kulud. Kui kõnealusel isikul ei ole võimalik neid kohustusi mõistliku aja jooksul täita, peaksid asjakohasel juhul lähtekoha või sihtkoha pädevad asutused tegema koostööd ja võtma meetmeid, et tagada asjaomaste jäätmete keskkonnahoidlik käitlemine. Kui ei ole selge, kellele saab ebaseadusliku jäätmesaadetise eest vastutuse omistada, peaksid asjaomased pädevad asutused tegema koostööd, et tagada kõnealuste jäätmete tagasivõtmine, taaskasutamine või kõrvaldamine. Selleks et vähendada ebaseaduslike jäätmesaadetiste tagasivõtmise kohustusest tulenevat keskkonnamõju ja võimaldada asjakohasel juhul tõhusamat menetlust ebaseaduslike jäätmesaadetistega seotud olukordades, peaks lähte-, transiidi- ja sihtkoha pädevatel asutustel olema teatavatel juhtudel võimalik kokku leppida, et ebaseaduslikus jäätmesaadetises sisalduvaid jäätmeid saab nende tagasivõtmise asemel taaskasutada või kõrvaldada alternatiivsel viisil väljaspool lähteriiki. Selline alternatiivne käitlus peaks olema keskkonnahoidlik. Alternatiivset käitlust tuleks siiski kohaldada ainult liidusiseste saadetiste suhtes. |
(36) |
Et pädevad asutused saaksid neile esitatud jäätmesaadetiste dokumente nõuetekohaselt töödelda, on vaja sätestada teataja kohustus esitada nende dokumentide kinnitatud tõlge nimetatud asutustele vastuvõetavas keeles, kui nad seda taotlevad. Selleks et vältida tarbetu halduskoormuse tekitamist, peaks jäätmesaadetisi käsitlev elektroonilise teabevahetuse süsteem sisaldama funktsiooni, mis tagab süsteemis esitatud asjakohaste dokumentide mitteametlikud tõlked. |
(37) |
Selleks et vältida esemete või ainete saadetiste katkemist, kui pädevad asutused ei jõua kokkuleppele, kas kõnealuste esemete või ainete staatus on jäätmed või mitte, on vaja kehtestada menetlus selliste erimeelsuste lahendamiseks. Sellega seoses on oluline, et pädevad asutused tugineksid oma otsuste tegemisel direktiivis 2008/98/EÜ kehtestatud sätetele, mis käsitlevad kõrvalsaaduste kindlaksmääramist ja jäätmete lakkamise staatust. Selleks et liikmesriigid saaksid otsustada, kas eset või ainet tuleks käsitada kasutatud kauba või jäätmena, on vaja ühetaolisi tingimusi. Lisaks peaksid liikmesriigid võtma meetmeid, mille eesmärk on tagada, et esemed või ained, mida kavatsetakse vedada kasutatud kaubana teise riiki, vastavad sellistele tingimustele kooskõlas liidu õigusega. Samuti on vaja käesoleva määruse lisades kehtestada konkreetsete jäätmete liigitamise kriteeriumid ja menetlus pädevate asutuste vaheliste erimeelsuste lahendamiseks küsimuses, kas jäätmete suhtes tuleks kohaldada teatamismenetlust või mitte. Selleks et kogu liidus paremini ühtlustada tingimused, mille alusel tuleks jäätmete, sealhulgas ringlussevõtul probleeme tekitada võivate komposiitmaterjalide jäätmete suhtes kohaldada teatamismenetlust, tuleks komisjonile anda ka volitus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse käesoleva määruse asjakohastes lisades esitatud konkreetsete jäätmete liigitamise kriteeriumid, millega määratakse kindlaks, kas nende suhtes kohaldatakse teatamismenetlust või mitte. Lisaks tuleks selleks, et vältida jäätmete valesti deklareerimist kasutatud kaubana ja tagada õiguslik selgus, anda komisjonile õigus võtta vastu rakendusakte, millega kehtestatakse kriteeriumid kasutatud kauba ja jäätmete eristamiseks seoses konkreetsete kaupadega, mille puhul selline eristamine on oluline, eelkõige nende liidust eksportimisel. |
(38) |
Et haldusasutused saaksid piirata jäätmesaadetistega seotud menetluste ja käesoleva määruse täitmise tagamisega seotud riiklikke kulutusi, on vaja ette näha võimalus, et teatajalt ja asjakohasel juhul jäätmesaadetise vedu korraldavalt isikult nõutakse sisse nende menetlustega ning järelevalve, analüüside ja kontrollidega seotud asjakohased ja proportsionaalsed halduskulud. |
(39) |
Halduskoormuse vähendamiseks ja erandlikel asjaoludel, mis on seotud erilise geograafilise või demograafilise olukorraga, peaks liikmesriikidel olema võimalik sõlmida kahepoolseid lepinguid, millega muudetakse teatavate jäätmevoogude saadetistest teatamise menetlus leebemaks, kui tegemist on piiriüleste saadetistega lähimasse sobivasse käitluskohta, mis asub kahe asjaomase liikmesriigi vahelisel piirialal. Samuti peaks liikmesriigil olema võimalik sõlmida selliseid lepinguid Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) osalisriikidega, samuti olukorras, kus jäätmeid veetakse lähteriigist ja neid töödeldakse seal, kuid transiit toimub läbi teise liikmesriigi. |
(40) |
Võttes arvesse Fääri saarte erilist geograafilist asendit ja nende staatust Taani Kuningriigi osana, on Taani peamine riik, mis impordib Fääri saartelt pärit jäätmeid nende taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks oma territooriumil. Ilma et see piiraks läbi liidu toimuvat jäätmete transiiti käsitlevate normide kohaldamist, peaks Taanil olema lubatud võtta täielik vastutus käsitleda jäätmete importimist Fääri saartelt tema territooriumile kui jäätmete vedu oma territooriumil, kui Taani on kõnealuse impordi sihtriik. |
(41) |
Kuigi liikmesriigi piires transporditavate jäätmesaadetiste järelevalve ja kontrolli eest vastutab asjaomane liikmesriik, tuleks jäätmevedu käsitlevates riiklikes süsteemides võtta arvesse vajadust tagada sidusus liidu jäätmesaadetiste süsteemiga, et tagada keskkonna ja inimeste tervise kaitse kõrge tase. |
(42) |
Asjaomaste riikide keskkonna kaitsmiseks tuleb täpsustada Baseli konventsiooni kohaselt kehtestatud liidust ekspordi keelu kohaldamisala jäätmete puhul, mis on ette nähtud kõrvaldamiseks kolmandas riigis, mis ei ole EFTA riik. |
(43) |
Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriikidel peaks olema õigus vastu võtta kontrollimenetlused, mis on ette nähtud liidu piires liikuvate saadetiste jaoks. Sellistel juhtudel tuleks liidu ja nende riikide vaheliste saadetiste suhtes kohaldada samu norme nagu liidusiseste saadetiste suhtes. |
(44) |
Asjaomaste riikide keskkonna kaitsmiseks tuleb täpsustada Baseli konventsiooni kohaselt kehtestatud liidust ekspordi keelu kohaldamisala ohtlike jäätmete puhul, mis on ette nähtud taaskasutamiseks kolmandas riigis, mille suhtes ei kohaldata OECD otsust. Eelkõige tuleb täpsustada nende jäätmete nimistu, mille suhtes kõnealust keeldu kohaldatakse, ning tagada, et see sisaldaks ka Baseli konventsiooni II lisas loetletud jäätmeid, nimelt kodumajapidamistest kogutud jäätmeid, kodumajapidamisjäätmete põletamisel tekkinud jääke ja teatavaid raskesti ringlusse võetavaid plastijäätmeid. |
(45) |
Püsivaid orgaanilisi saasteaineid sisaldavate või nendega saastunud jäätmete keskkonnahoidliku käitlemise tagamiseks ei tohiks lubada selliste jäätmete eksporti liidust riikidesse, mis ei ole OECD liikmed, kui need sisaldavad püsivaid orgaanilisi saasteaineid, mis vastavad määruse (EL) 2019/1021 IV lisas sätestatud sisalduse piirnormile või ületavad seda, või on nendega saastunud. |
(46) |
On vaja kehtestada ranged normid seoses taaskasutamiseks ettenähtud tavajäätmete ekspordiga kolmandatesse riikidesse, mille suhtes ei kohaldata OECD otsust, tagamaks, et need jäätmed ei tekita nendes riikides kahju keskkonnale ja inimeste tervisele. Nende normide kohaselt peaks eksport liidust olema lubatud üksnes selliste jäätmete puhul, mis ei ole juba hõlmatud ohtlike jäätmete ja teatavate muude taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete ekspordi keeluga kolmandates riikides, mille suhtes OECD otsust ei kohaldata, ning üksnes riikide puhul, mis on kantud komisjoni koostatud ja tema ajakohastatavasse loetellu, kui need riigid on esitanud komisjonile käesolevas määruses sätestatud kriteeriumide alusel taotluse, väljendades oma valmisolekut võtta liidust vastu teatavaid tavajäätmeid või tavajäätmete segusid ning tõendades oma suutlikkust käidelda selliseid jäätmeid keskkonnahoidlikult. Sellised kriteeriumid peaksid hõlmama vastavust rahvusvahelistele töö- ja töötajate õigusi käsitlevatele konventsioonidele. Kuna liikmesriigid võivad tulevikus rohkem selliseid konventsioone ratifitseerida, tuleks komisjonile anda volitused lisada asjakohased konventsioonid käesoleva määruse kriteeriumide hulka. Eksport muudesse kui komisjoni koostatud loetellu kantud riikidesse peaks olema keelatud. Selleks et tagada piisav aeg uuele korrale üleminekuks, tuleks ette näha käesoleva määruse jõustumise kuupäevale järgnev kolmeaastane üleminekuperiood. Eelkõige selliste riikide loetelu koostamisel ja ajakohastamisel, mille suhtes OECD otsust ei kohaldata ja kuhu on lubatud tavajäätmete eksport liidust taaskasutamise eesmärgil, tuleks kohaldada liidu õiguses sätestatud võrdsuse põhimõtet ja jälgida selle kohaldamist. |
(47) |
Tuleb tagada, et siseturul hõlbustataks tugevate väärtusahelate loomiseks vajalike jäätmesaadetiste vedu ning samal ajal tagataks piisav kontroll. Peamiste väärtusahelate tugevdamine kiirendab liidu vastupanuvõime tekkimist ja tugevdab tema strateegilist autonoomiat. |
(48) |
Riikides, mille suhtes kohaldatakse OECD otsust, kehtivad OECD kehtestatud jäätmete veo ja käitlemise normid ja soovitused ning jäätmekäitluse standardid on seal üldiselt rangemad kui riikides, mille suhtes OECD otsust ei kohaldata. On siiski oluline, et taaskasutamiseks ettenähtud tavajäätmete eksport liidust ei kahjustaks keskkonda ega inimeste tervist riikides, mille suhtes kohaldatakse OECD otsust. Seepärast on vaja luua sellistesse riikidesse veetavate tavajäätmete saadetiste järelevalve mehhanism. Kui on ebapiisavad tõendid selle kohta, et asjaomane riik suudab selliseid jäätmeid taaskasutada keskkonnahoidlikult, peaks komisjon alustama asjaomase riigiga dialoogi ning tal peaks olema õigus selline eksport peatada, kui saadud teave ei ole piisav tõendamaks, et jäätmeid taaskasutatakse keskkonnahoidlikult. Komisjon peaks tagama, et kogu jäätmesaadetiste protsessi vältel kohaldatakse võrdsuse põhimõtet kolmandate riikide suhtes, kelle suhtes kohaldatakse OECD otsust. |
(49) |
Liit on välja töötanud ja rakendanud ambitsioonika poliitika, et tegeleda plastireostusest põhjustatud tõsise kahjuga keskkonnale ja inimeste tervisele, eriti kui see on seotud plastijäätmete halva käitlemisega. Komisjoni 16. jaanuari 2018. aasta teatises esitatud Euroopa strateegia plasti kohta ringmajanduses, Euroopa roheline kokkulepe, uus ringmajanduse tegevuskava ja komisjoni 12. mai 2021. aasta teatises esitatud ELi tegevuskava: „Õhu, vee ja pinnase nullsaaste suunas“ kajastavad seda eesmärki ja on viinud mitmesuguste meetmete vastuvõtmiseni, et vähendada plastijäätmeid ja parandada nende käitlemist. Nende meetmete hulka kuuluvad eelkõige õigusaktid, mis käsitlevad jäätmekäitlust (direktiiv 2008/98/EÜ), pakendite ja pakendijäätmete käitlemist (direktiiv 94/62/EÜ) (20), ühekordselt kasutatavate plasttoodete jäätmete käitlemist (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/904), (21) ning samuti tahtlikult lisatud mikroplasti piiramist (komisoni määrus (EL) 2023/2055) (22). Lisaks nendele meetmetele on käivitatud uusi algatusi plastijäätmete edasiseks vähendamiseks liidus, näiteks vaadata läbi direktiiv 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/53/EÜ (23) kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta, samuti ettepanek uute normide kohta, millega välditakse graanulite kadu, et vähendada mikroplastireostust (24). Selleks et täiendada meetmeid, mille eesmärk on vähendada plastijäätmeid ja parandada nende käitlemist liidus, ning vältida olukorda, kus liit ekspordib oma problemaatilised jäätmed kolmandatesse riikidesse, on asjakohane kehtestada erisätted, et tagada ka liidust eksporditavate plastijäätmete keskkonnahoidlik käitlemine. Nende sätete eesmärk on tagada, et liidust eksporditud plastijäätmeid käideldakse tingimustes, mis on liidus kehtivatega samaväärsed. Riigid, kelle suhtes OECD otsust ei kohaldata, seisavad tõenäolisemalt silmitsi tõsiste keskkonna- ja inimeste tervise alaste probleemidega, mis on seotud liidust eksporditavate plastijäätmete käitlemisega. Lisaks ei ole plastijäätmete käitlemise standardid ja taristu nendes riikides enamasti nii välja töötatud kui liidus. Liit on alates 1. jaanuarist 2021 keelanud teatavat liiki plastijäätmete, nimelt kirjete Y48 ja A3210 alla kuuluvate plastijäätmete ekspordi nendesse riikidesse. Võttes arvesse selliseid probleeme ja erinevusi standardite ja taristuelementide tasemes ning eesmärgiga täiendavalt kaitsta keskkonda ja inimeste tervist, on asjakohane laiendada kõnealuse keelu kohaldamisala, et hõlmata kõigi plastijäätmete eksport riikidesse, mille suhtes OECD otsust ei kohaldata. Selleks et anda ettevõtjatele ja pädevatele asutustele piisavalt aega oma tegevuse kohandamiseks nende uute normidega, tuleks keeldu hakata kohaldama 30 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist. Kõnealusest keelust peaks olema võimalik teha erand mis tahes riigile, kelle suhtes OECD otsust ei kohaldata, kui ta tõendab, et ta käitleb plastijäätmeid keskkonnahoidlikult. Selline erand tuleks teha delegeeritud õigusaktiga asjaomase riigi taotlusel 30 kuu jooksul pärast ekspordikeelu kohaldamist. |
(50) |
Komisjon peaks teostama erilist kontrolli seoses plastijäätmete saadetistega riikidesse, mille suhtes kohaldatakse OECD otsust, ning jälgima, kuidas selliseid jäätmeid sellistes riikides käideldakse, ning olema volitatud piirama plastijäätmete eksporti sellistesse riikidesse, et kaitsta keskkonda ja inimeste tervist. |
(51) |
Lubatavuse korral tuleks kõigi plastijäätmete ekspordiks kõikidesse kolmandatesse riikidesse kohaldada eelneva kirjaliku teatise ja nõusoleku menetlust. |
(52) |
Tuleks võtta vajalikud meetmed, et tagada liidu piires liikuvate jäätmete ja liitu imporditud jäätmete käitlemine vastavalt direktiivile 2008/98/EÜ ja muudele jäätmeid käsitlevatele liidu õigusaktidele kogu veo kestuse jooksul ning sihtriigis jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamise ajal nii, et see ei ohustaks inimeste tervist ega keskkonda. Samuti on vaja tagada, et liidust eksporditud jäätmeid käideldakse keskkonnahoidlikult kogu veo kestuse jooksul, sealhulgas sihtriigiks olevas kolmandas riigis taaskasutamise või kõrvaldamise ajal. Selleks tuleks kehtestada jäätmete eksportijate kohustus tagada, et asjakohase kvalifikatsiooniga sõltumatu kolmas isik viib sihtriigiks olevas kolmandas riigis jäätmeid vastu võtva käitluskoha suhtes läbi auditi enne jäätmete eksportimist kõnealusesse käitluskohta. Niisuguse auditi eesmärk on kontrollida, kas kõnealune käitluskoht vastab käesolevas määruses sätestatud konkreetsetele kriteeriumidele, mis peaksid tagama, et jäätmeid käideldakse keskkonnahoidlikult. Kui sellise auditi käigus jõutakse järeldusele, et kõnealune käitluskoht ei vasta nendele konkreetsetele kriteeriumidele, ei tohiks eksportijal olla õigust eksportida jäätmeid sellesse käitluskohta. Selleks et tagada auditite läbiviimine professionaalselt ja erapooletult, on oluline sätestada kolmandatest isikutest audiitorite sõltumatuse ja kvalifikatsiooni kriteeriumid ning selgitada, et avaliku sektori asutus peaks neid nende ülesannete täitmiseks volitama või akrediteerima. Auditiga seotud kohustust tuleks kohaldada mis tahes kolmandas riigis, sealhulgas OECD liikmesriikides asuvate käitluskohtade suhtes. OECD otsuses on sätestatud, et teise OECD riiki eksporditavad jäätmed „on ette nähtud taaskasutamistoiminguteks taaskasutamiskohas, mis taaskasutab jäätmeid keskkonnahoidlikult vastavalt selle koha suhtes kohaldatavatele siseriiklikele õigusnormidele ja tavadele“. OECD otsus ei sisalda ühtegi elementi ega kriteeriumi, mis täpsustaks seda, kuidas jäätmete „keskkonnahoidliku käitlemise“ nõuet rakendada. Kuna puuduvad ühtsed kriteeriumid nende tingimuste kindlaksmääramiseks, mille alusel tuleb jäätmeid asjaomastes käitluskohtades taaskasutada, on vaja käsitleda ohtu, et liidust OECD riikidesse eksporditud jäätmeid käideldakse konkreetsetes käitluskohtades ebasobivalt, mistõttu tuleks kõnealustes riikides asuvate käitluskohtade suhtes kohaldada käesolevas määruses kehtestatud auditeerimisnõudeid. |
(53) |
Komisjon peaks looma ja pidama registrit, mis sisaldab teavet auditeeritud käitluskohtade kohta. Selline register peaks andma teavet, mis hõlbustab keskkonnahoidlike saadetiste ettevalmistamist teatajate või isikute poolt, kes korraldavad vedu jäätmete ekspordiks liidust, kuid see ei ole ette nähtud käesolevas määruses sätestatud tingimuste ja kohustuste täitmise tõendamiseks. Register peaks olema jäätmete eksportijale abiks, kuid ei peaks võtma ära jäätmete eksportija vastutust sellise vastavuse tõendamise eest. |
(54) |
Võttes arvesse iga Baseli konventsiooni osalise õigust keelata konventsiooni artikli 4 lõike 1 kohaselt ohtlike jäätmete või konventsiooni II lisas loetletud jäätmete import, peaks kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete import liitu olema lubatud, kui ekspordiriik on kõnealuse konventsiooni osalisriik. Taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete import liitu peaks olema lubatud, kui ekspordiriigi suhtes kohaldatakse OECD otsust või kui see on Baseli konventsiooni osalisriik. Muudel juhtudel peaks import olema lubatud ainult juhul, kui ekspordiriik on seotud kahe- või mitmepoolse lepingu või kokkuleppega, mis on kooskõlas liidu õigusaktidega ja Baseli konventsiooni artikliga 11, välja arvatud juhul, kui see ei ole kriisiolukorras, rahu taastamisel või rahuvalveoperatsioonide või sõja ajal võimalik. |
(55) |
Käesolev määrus peaks kajastama nõukogu otsuses 2013/755/EL (25) sätestatud norme, mis käsitlevad jäätmete eksporti ülemeremaadesse ja -territooriumidele ning nende importi ülemeremaadest ja -territooriumidelt. |
(56) |
Konkreetsetel juhtudel, kui vedu toimub liidu piires ning hõlmab transiiti läbi kolmandate riikide, tuleks kohaldada kolmandate riikide nõusolekumenetlust käsitlevaid erisätteid. Samuti on vaja vastu võtta erisätted menetluste kohta, mida kohaldatakse seoses jäätmete transiidiga läbi liidu kolmandatest riikidest ja kolmandatesse riikidesse. |
(57) |
Keskkonnaga seotud põhjustel ja võttes arvesse Antarktika erilist seisundit, tuleks käesoleva määrusega sõnaselgelt keelata jäätmete eksport asjaomasele territooriumile. |
(58) |
Käesoleva määruse ühtlustatud rakendamise ja täitmise tagamiseks on vaja kehtestada liikmesriikide kohustus kontrollida jäätmesaadetisi. Jäätmesaadetiste kontrollimiseks vajaliku suutlikkuse loomiseks ja ebaseaduslike jäätmesaadetiste tõhusaks ennetamiseks on vaja jäätmesaadetiste kontrolli hoolikalt kavandada. Määruse (EÜ) nr 1013/2006 kohaselt pidid liikmesriigid tagama, et jäätmesaadetiste kontrollikavad kehtestati 1. jaanuariks 2017. Selleks et hõlbustada kontrollikavadega seotud sätete järjepidevamat kohaldamist ja tagada ühtlustatud lähenemisviis kontrollidele kogu liidus, peaksid liikmesriigid esitama oma kontrollikavad komisjonile, kellele tuleks teha ülesandeks need kavad läbi vaadata ja anda vajaduse korral soovitusi nende täiustamiseks. Kui lähte- ja sihtliikmesriikide pädevaid asutusi teavitatakse ebaseaduslikust jäätmesaadetisest, peaksid nad kaaluma, kuidas nad saaksid sarnaste saadetiste puhul oma kontrollimeetmeid tõhusamaks muuta, et avastada ebaseaduslikud jäätmesaadetised juba varases etapis. |
(59) |
Liikmesriikides kehtivad erinevad normid, mis käsitlevad liikmesriikides kontrollides osalevate asutuste volitusi ning võimalust taotleda tõendeid saadetiste seaduslikkuse kindlakstegemiseks. Sellised tõendid võivad muu hulgas puudutada seda, kas aine või ese kujutab endast jäätmeid, kas jäätmed on õigesti liigitatud ja kas need saadetakse käitluskohtadesse, kus jäätmeid käideldakse keskkonnahoidlikult kooskõlas käesoleva määrusega. Seepärast tuleks käesoleva määrusega näha liikmesriikides kontrollides osalevate asutuste jaoks ette võimalus taotleda selliseid tõendeid. Selliseid tõendeid peaks olema võimalik taotleda kas üldsätete alusel või juhtumipõhiselt. Kui selliseid tõendeid ei tehta kättesaadavaks või neid peetakse ebapiisavaks, tuleks asjaomase aine või eseme või asjaomaste jäätmete saadetist käsitada ebaseadusliku jäätmesaadetisena ja seda tuleks käsitleda kooskõlas käesoleva määruse asjakohaste sätetega. |
(60) |
Määruse (EÜ) nr 1013/2006 hindamisel leiti ühe puudusena, et karistusi käsitlevad riigisisesed normid on liidus väga erinevad. Karistuste järjepidevama kohaldamise hõlbustamiseks tuleks kehtestada ühised mitteammendavad kriteeriumid, et määrata kindlaks käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatavate karistuste liigid ja tasemed. Need kriteeriumid peaksid muu hulgas hõlmama rikkumise laadi ja raskusastet, sellest tulenevat majanduslikku kasu ja rikkumise põhjustatud keskkonnakahju. Lisaks käesoleva määrusega nõutavatele karistustele peaksid liikmesriigid tagama, et ebaseaduslik jäätmesaadetis on kuritegu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/99/EÜ (26) sätetele. Liikmesriigid peaksid kehtestama käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatavad karistusnormid ja tagama nende normide täitmise. Kehtestatud karistused peaksid olema mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriikidel peaks olema õigus kehtestada õigusnormid samade rikkumiste eest haldus- ja kriminaalkaristuste kohaldamiseks. Igal juhul ei tohiks kriminaal- ja halduskaristuste määramine viia ne bis in idem põhimõtte rikkumiseni, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Liidu Kohus. |
(61) |
Määruse (EÜ) nr 1013/2006 kohaldamine on näidanud, et mitme osalise kaasamine riiklikul tasandil tekitab täitmise tagamisega seotud koordineerimisel ja koostöö tegemisel probleeme. Liikmesriigid peaksid seepärast tagama, et kõigil käesoleva määruse täitmise tagamisega seotud asjaomastel asutustel on tulemuslikud mehhanismid, mis võimaldavad neil riigisiseselt koostööd teha ning koordineerida täitmispoliitika ja -meetmete väljatöötamist ja rakendamist ebaseaduslike jäätmesaadetistega tegelemiseks, sealhulgas kontrollikavade koostamiseks ja rakendamiseks. |
(62) |
Liikmesriikidel on vaja teha kahe- ja mitmepoolset koostööd ebaseaduslike jäätmesaadetiste ennetamise ja avastamise hõlbustamiseks. Selleks et veelgi parandada koordineerimist ja koostööd kogu liidus, tuleks luua spetsiaalne täitmise tagamise rühm, kuhu on kaasatud liikmesriikide ja komisjoni määratud esindajad ning muude asjaomaste institutsioonide, organite, asutuste ja võrgustike esindajad. See täitmise tagamise rühm peaks kohtuma korrapäraselt ja moodustama ka foorumi, kus jagatakse asjakohast teavet ebaseaduslike jäätmesaadetiste ennetamiseks ja avastamiseks, sealhulgas teavet ja andmeid ebaseaduslike saadetistega seotud suundumuste kohta ning kogemusi, teadmisi ja parimaid tavasid täitmise tagamise kohta. |
(63) |
Liikmesriikide täitmise tagamise tegevuste toetamiseks ja täiendamiseks tuleks komisjonile anda volitused teha kontrolle ja koordineerida meetmeid seoses ebaseaduslike jäätmesaadetistega, mis on keerulist laadi ja millel võib olla tõsine kahjulik mõju inimeste tervisele või keskkonnale, kui vajalikul uurimisel on piiriülene mõõde, mis hõlmab vähemalt kahte riiki. Nende kontrollide läbiviimisel peaks komisjon jälgima täielikult menetluslikke tagatisi ja tegema tihedat koostööd liikmesriikide asjaomaste asutustega, tagades, et sellised kontrollid ei mõjuta negatiivselt ühtegi käimasolevat süüdistuse esitamise, õigus- või haldusmenetlust, mis on seotud sama ebaseadusliku jäätmesaadetisega liikmesriigis. Komisjon võib oma sisekorralduse raames kaaluda teatavate käesoleva määrusega ettenähtud täitemeetmete usaldamist Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF), kellel on asjakohased eriteadmised. Kontrolli- ja vastastikuse abistamise koordineerimismeetmed ei tohiks piirata liikmesriikide esmavastutust tagada käesoleva määruse täitmine ja järgimine, ning need ei tohiks mõjutada komisjonile või Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) muude õigusaktidega, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013, (27) nõukogu määrusega (EÜ) nr 515/97 (28) või nõukogu määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (29) antud volituste jätkuvat kasutamist. |
(64) |
Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile käesoleva määruse rakendamisega seotud teabe nii Baseli konventsiooni sekretariaadile esitatud aruannetena kui ka eraldi küsimustiku alusel. Sellise aruandluse eesmärk peaks olema analüüsida jäätmesaadetistega seotud suundumusi ja ebaseaduslike jäätmesaadetiste vastu võitlemise seisukohast olulisi andmeid, näiteks andmeid ebaseaduslike jäätmesaadetiste ja kontrollide kohta. Komisjon peaks koostama iga kolme aasta järel aruande käesoleva määruse rakendamise kohta, tuginedes liikmesriikide esitatud teabele ja muule teabele, mis on kogutud eelkõige komisjoni ja Euroopa Keskkonnaameti sihtaruannetega plastijäätmete ja muude konkreetsete muret valmistavate jäätmevoogude saadetiste kohta. Teabe ja dokumentide elektroonilise esitamise ja vahetamise süsteemid tuleks kavandada sellisena, et süsteemist saaks välja võtta andmeid aruannete koostamiseks. |
(65) |
Tõhus rahvusvaheline koostöö jäätmesaadetiste kontrollimisel aitab tagada, et jäätmesaadetisi kontrollitakse ja jälgitakse asjakohasel tasemel. Jäätmete usaldusväärse käitlemise tagamiseks tuleks edendada liidu ja selle liikmesriikide ning kolmandate riikide vahelist teabevahetust, jagatud vastutust ja koostööd. |
(66) |
Teabevahetuse ja koostöö hõlbustamiseks käesoleva määruse ühtlustatud rakendamisel peaksid liikmesriigid määrama pädevad asutused ja kontaktisikud ning teavitama neist komisjoni. Komisjon peaks tegema selle teabe avalikult kättesaadavaks. Liikmesriigid peaksid kindlaks määrama ka asutuse või asutused ja nende alalised töötajad, kes vastutavad liikmesriikidevahelise koostöö eest. |
(67) |
Jäätmesaadetiste kontrolli tagamiseks peaks liikmesriikidel olema õigus määrata liitu sisenevate ja liidust väljuvate jäätmesaadetiste jaoks konkreetsed sisenemis- ja väljumistolliasutused ning teavitada neist komisjoni. Komisjon peaks tegema selle teabe avalikult kättesaadavaks. |
(68) |
Käesoleva määruse täiendamiseks või muutmiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta taaskasutamiskoha eelneva nõusoleku saamise taotluse elemente, sätestada teave, mis tuleb esitada taaskasutamis- ja kõrvaldamistoimingute lõpuleviimist kinnitavates tõendites, kehtestada juhised VII lisa kohase dokumendi täitmiseks, ajakohastada elektroonilisel teel vahetatava teabe ja dokumentide loetelu, kehtestada kriteeriumid, mille alusel liigitatakse teatavad jäätmed III, IIIA, IIIB või IV lisas, kehtestada loetelu riikidest, mille suhtes OECD otsust ei kohaldata ja kuhu on lubatud eksportida liidust taaskasutamise eesmärgil tavajäätmeid ja tavajäätmete segusid, sealhulgas kirje B3011 alla kuuluvaid plastijäätmeid, ning ajakohastada seda loetelu korrapäraselt, keelata jäätmete eksport teatavatesse riikidesse, mille suhtes kohaldatakse OECD otsust, ning muuta lisasid. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (30) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
(69) |
Selleks et asendada kontaktisikute korrapärased kohtumised ning konsultatsioonid liikmesriikide ekspertide ja kontaktisikutega ning asjakohasel juhul muude sidusrühmade ja organisatsioonide esindajatega delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja käesoleva määruse rakendamisel tekkinud küsimuste läbivaatamisel, peaks komisjon moodustama eksperdirühma kooskõlas komisjoni otsusega C(2016)3301, millega kehtestatakse horisontaalsed reeglid komisjoni eksperdirühmade loomiseks ja toimimiseks. |
(70) |
Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et võtta vastu lihtne, riskipõhine ja ühtlustatud meetod finantstagatise või samaväärse kindlustuse arvutamiseks, kehtestada tehnilise teostatavuse ja majandusliku tasuvuse üksikasjalikud kriteeriumid, täpsustada teatavate kaubaliikide puhul kasutatud kauba ja jäätmete eristamist riikidevahelise veo korral, võtta vastu vastavustabel, mis näitab vastavust nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87 (31) sätestatud kombineeritud nomenklatuuri koodide ning käesoleva määruse III, IIIA, IIIB, IV ja V lisas loetletud jäätmete kannete vahel, ning täpsustada teavet, mida nõutakse jäätmesaadetiste kohta kriisiolukorras või rahuloome või rahuvalvetoimingute ajal. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (32). |
(71) |
Määrusega (EL) 2020/1056 on kehtestatud õigusraamistik õigusnormidega ette nähtud teabe elektrooniliseks edastamiseks asjaomaste ettevõtjate ja pädevate asutuste vahel seoses kaubaveoga liidu territooriumil ning selle määruse sätted hõlmavad käesoleva määruse teatavaid osi. Nende õigusaktide vahelise kooskõla tagamiseks on vaja määrust (EL) 2020/1056 muuta. Selleks et vältida määruse (EL) 2020/1056 kohaste rakendusnormide puudumist seoses käesoleva määruse kohaste teavitamisnõuete kindlaksmääramise, neile juurdepääsu ja nende elektroonilisel kujul töötlemisega enne käesoleva määruse kohase kohustusliku elektroonilise andmevahetuse kohaldamise alguskuupäeva, tuleks määruse (EL) 2020/1056 muudatust kohaldada tagasiulatuvalt alates käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast. |
(72) |
Ettevõtjatele on vaja anda piisavalt aega käesolevast määrusest tulenevate uute kohustuste täitmiseks ning liikmesriikidele ja komisjonile määruse kohaldamiseks vajaliku haldustaristu loomiseks. Õiguslike lünkade vältimiseks on vaja tagada, et mõned määruse (EÜ) nr 1013/2006 sätted jäävad jõusse kuni kuupäevani, mil hakatakse kohaldama käesoleva määruse neid sätteid, mille kohaldamise algus on edasi lükatud. |
(73) |
Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid ühtlustamise vajaduse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I JAOTIS
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Reguleerimisese
Käesolevas määruses sätestatakse meetmed, millega kaitstakse keskkonda ja inimeste tervist ning aidatakse kaasa kliimaneutraalsuse ning ringmajanduse ja nullsaaste saavutamisele, ennetades või vähendades kahjulikku mõju, mis võib tuleneda jäätmesaadetistest ja jäätmete töötlemisest nende sihtkohas. Sellega kehtestatakse jäätmesaadetistega seotud menetlused ja kontrollikord olenevalt saadetiste päritolust, sihtkohast ja teekonnast, jäätmete liigist ja sihtkohas töötlemise viisist.
Artikkel 2
Kohaldamisala
1. Käesolevat määrust kohaldatakse järgmise suhtes:
a) |
liikmesriikidevahelised jäätmesaadetised olenemata sellest, kas nende puhul toimub transiit läbi kolmandate riikide või mitte; |
b) |
kolmandatest riikidest liitu imporditavad jäätmesaadetised; |
c) |
liidust kolmandatesse riikidesse eksporditavad jäätmesaadetised; |
d) |
jäätmesaadetiste transiit läbi liidu teel kolmandatesse riikidesse või kolmandatest riikidest. |
2. Käesolevat määrust ei kohaldata järgmise suhtes:
a) |
jäätmed, sealhulgas reovesi ja jäägid, mis tekivad laevade ja avamereplatvormide tavapärasel käitamisel kuni jäätmete mahalaadimiseni taaskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil, tingimusel et nende jäätmete suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/883, (33) rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni, laevade ballastvee ja setete kontrolli ja käitlemise rahvusvahelise konventsiooni või muude asjakohaste siduvate rahvusvaheliste õigusaktide nõudeid; |
b) |
sõidukite, rongide, lennukite ja laevade pardal tekkinud jäätmed kuni nende jäätmete mahalaadimiseni taaskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil; |
c) |
nõukogu direktiivi 2006/117/Euratom (34) artiklis 5 määratletud radioaktiivsete jäätmete saadetised; |
d) |
vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 3 punktides 1 ja 2 määratletud loomsete kõrvalsaaduste ja loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete saadetised, välja arvatud loomsed kõrvalsaadused või loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooted, mis on segatud või saastunud direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 7 osutatud jäätmenimistus ohtlike jäätmetena loetletud jäätmetega; |
e) |
nõukogu direktiiviga 91/271/EMÜ (35) või muude asjakohaste liidu õigusaktidega hõlmatud reoveesaadetised; |
f) |
niisuguste ainete saadetised, mis on ette nähtud kasutamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 767/2009 (36) artikli 3 punkti 2 alapunktis g määratletud söödamaterjalina ning mis ei koosne loomsetest kõrvalsaadustest ega sisalda neid; |
g) |
Antarktikast liitu veetavad jäätmesaadetised, mis vastavad Antarktika lepingu keskkonnakaitseprotokolli (37) nõuetele; |
h) |
süsinikdioksiidi saadetised geoloogilise säilitamise eesmärgil vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/31/EÜ (38); |
i) |
liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, mis kuuluvad määruse (EL) nr 1257/2013 kohaldamisalasse, välja arvatud laevad:
|
3. Relvajõudude ja abiorganisatsioonide poolt kriisiolukorras või rahu taastamise ja rahuvalveoperatsioonide käigus tekitatud jäätmete impordi suhtes, kui relvajõud või abiorganisatsioonid veavad nimetatud jäätmeid sihtriiki otse ja oma nimel või mõne muu riigi kaudu, kohaldatakse ainult artikli 51 lõikeid 6 ja 7 ning artikli 53 lõiget 5.
4. Antarktikast kolmandatesse riikidesse veetavate jäätmesaadetiste suhtes, mis läbivad liitu transiidina, kohaldatakse artikleid 39 ja 59.
5. Üksnes ühe liikmesriigi piires transporditavate jäätmesaadetiste suhtes kohaldatakse ainult artiklit 36.
Artikkel 3
Mõisted
Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) |
„jäätmesegu“ – jäätmed, mis tekivad tahtlikul või tahtmatul segamisel eraldatud kahest või enamast jäätmeliigist, mis:
Jäätmed, mis veetakse ühe jäätmesaadetisena, mis koosneb kahest või enamast üksteisest eraldatud jäätmeliigist, ei ole jäätmete segu; |
2) |
„ajutine kõrvaldamine“ – direktiivi 2008/98/EÜ I lisas nimetatud kõrvaldamistoimingud D8, D9, D13, D14 või D15; |
3) |
„ajutine taaskasutamine“ – direktiivi 2008/98/EÜ II lisas loetletud taaskasutamistoimingud R12 või R13; |
4) |
„keskkonnahoidlik jäätmekäitlus“ – kõigi rakendatavate meetmete võtmine, et tagada jäätmete käitlemine viisil, mis kaitseb inimeste tervist, kliimat ja keskkonda kõnealuste jäätmete võimaliku kahjuliku mõju eest; |
5) |
„vastuvõtja“ – sihtriigi jurisdiktsiooni all tegutsev füüsiline või juriidiline isik, kellele jäätmeid taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks saadetakse; |
6) |
„teataja“ –
|
7) |
„jäätmesaadetise vedu korraldav isik“ – üks järgmistest lähteriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatest füüsilistest või juriidilistest isikutest, kes teostab artikli 4 lõikes 4 või 5 osutatud saadetiste vedu või kavandab seda või kavatseb lasta või on lasknud saadetisi vedada:
|
8) |
„jäätmekoguja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes tegeleb jäätmete kogumisega, nagu on määratletud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 10; |
9) |
„pädev asutus“ –
|
10) |
„lähtekoha pädev asutus“ – selle piirkonna pädev asutus, kust saadetise vedu alustatakse või kavatsetakse alustada; |
11) |
„sihtkoha pädev asutus“ – selle piirkonna pädev asutus, kuhu saadetis veetakse või kavatsetakse vedada või kus jäätmeid laaditakse enne nende taaskasutamist või kõrvaldamist piirkonnas, mis ei kuulu ühegi riigi jurisdiktsiooni alla; |
12) |
„transiidikoha pädev asutus“ – pädev asutus mis tahes riigis, mille kaudu saadetist veetakse või kavatsetakse vedada, välja arvatud siht- ja lähtekoha pädevad asutused; |
13) |
„lähteriik“ – iga riik, kust saadetise vedu alustatakse või kavatsetakse alustada; |
14) |
„sihtriik“ – iga riik, kuhu jäätmesaadetis taaskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil veetakse või kavatsetakse vedada või kus jäätmeid laaditakse enne nende taaskasutamist või kõrvaldamist piirkonnas, mis ei kuulu ühegi riigi jurisdiktsiooni alla; |
15) |
„transiidiriik“ – iga riik, mille kaudu jäätmesaadetist veetakse või kavatsetakse vedada, välja arvatud lähte- või sihtriik; |
16) |
„riigi jurisdiktsiooni alla kuuluv piirkond“ – iga maismaa- või merepiirkond, kus riik täidab rahvusvahelise õigusega kooskõlas oma haldus- ja regulatiivkohustusi, et kaitsta inimeste tervist või keskkonda; |
17) |
„ülemeremaad ja -territooriumid“ – ELi toimimise lepingu II lisas loetletud ülemeremaad ja -territooriumid; |
18) |
„eksporditolliasutus“ – eksporditolliasutus, nagu on määratletud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (39) artikli 1 punktis 16; |
19) |
„väljumistolliasutus“ – komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (40) artikli 329 kohaselt kindlaks määratud väljumistolliasutus; |
20) |
„sisenemistolliasutus“ – esimese sisenemiskoha tolliasutus, nagu on määratletud delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 1 punktis 15; |
21) |
„import“ – jäätmete sissevedu liitu, välja arvatud transiit läbi liidu; |
22) |
„eksport“ – jäätmete väljavedu liidust, välja arvatud transiit läbi liidu; |
23) |
„transiit“ – vedu läbi ühe või mitme riigi, mis ei ole lähte- ega sihtriik; |
24) |
„jäätmete vedu“ – jäätmevedu maanteel, raudteel, õhus, merel ja siseveeteedel; |
25) |
„saadetis“ – taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete vedu kohast, kust transport algab, kuni jäätmete vastuvõtmiseni sihtriigis asuvas kõrvaldamis- või taaskasutamiskohas, kusjuures seda transporti teostatakse või kavatsetakse teostada:
|
26) |
„ebaseaduslik jäätmesaadetis“ – iga jäätmesaadetis, mida veetakse
|
27) |
„kontroll“ – ametiasutuse tegevus, mille eesmärk on kontrollida käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmist; |
28) |
„jäätmehierarhia“ – jäätmehierarhia, nagu on osutatud direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 4; |
29) |
„kavandatud teekond“ – väljumis- ja sisenemiskoht igas asjaomases riigis, kaasa arvatud sisenemis-, väljumis- ja eksporditolliasutused; |
30) |
„teekond“ – saadetise teekond lähteriigi lähtekohast iga asjaomase riigi väljumis- ja sisenemiskoha kaudu sihtriigis asuvasse käitluskohta. |
Lisaks kohaldatakse mõisteid „jäätmed“, „ohtlikud jäätmed“, „jäätmetekitaja“, „jäätmevaldaja“, „edasimüüja“, „vahendaja“, „jäätmekäitlus“, „korduskasutamine“, „töötlemine“, „taaskasutamine“, „korduskasutuseks ettevalmistamine“, „ringlussevõtt“ ja „kõrvaldamine“, mis on sätestatud vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktides 1, 2, 5–9, 13–15, 16, 17 ja 19.
II JAOTIS
SAADETISED LIIDU PIIRES, MILLE PUHUL TOIMUB TRANSIIT LÄBI KOLMANDATE RIIKIDE VÕI MITTE
Artikkel 4
Üldine menetlusraamistik
1. Kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete saadetised on keelatud, välja arvatud juhul, kui need on kooskõlas artikliga 11 nõusoleku saanud. Selleks et saada kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete saadetiseks nõusolek kooskõlas artikliga 11, kohaldatakse 1. peatükis sätestatud eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku menetlust.
2. 1. peatükis sätestatud eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku menetlust kohaldatakse järgmiste taaskasutamistoiminguteks ettenähtud jäätmete saadetiste suhtes:
a) |
IV lisas loetletud jäätmed; |
b) |
jäätmed, mis ei ole liigitatavad III, IIIB või IV lisa üheainsa kande alla; |
c) |
jäätmesegud, kui need ei ole loetletud IIIA lisas; |
d) |
direktiivi 2008/98/EÜ artikli 7 kohaselt koostatud jäätmenimistus ohtlikuks loetud jäätmed; |
e) |
III või IIIB lisas loetletud jäätmed ja IIIA lisas loetletud jäätmesegud, mis on saastunud muude materjalidega sellisel määral, et:
|
f) |
jäätmed või jäätmesegud, mis sisaldavad püsivaid orgaanilisi saasteaineid määruse (EL) 2019/1021 tähenduses või on nendega saastunud kogustes, mis vastavad kõnealuse määruse IV lisas esitatud sisalduse piirnormile või ületavad seda, ja mis ei ole liigitatud ohtlikeks jäätmeteks. |
3. Lõiget 2 kohaldatakse kodumajapidamistelt, teistelt jäätmetekitajatelt või mõlematelt kogutud segaolmejäätmete saadetiste suhtes, samuti segaolmejäätmete suhtes, mis on läbinud jäätmetöötlustoimingu, mis ei ole oluliselt muutnud jäätmete omadusi, näiteks segaolmejäätmetest toodetud prügikütused, juhul kui sellised jäätmed on ette nähtud taaskasutamiseks. Selliste kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete saadetised on keelatud.
4. Järgmiste taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete saadetiste suhtes kohaldatakse artiklis 18 sätestatud üldisi teavitamisnõudeid, kui veetavate jäätmete kogus ületab 20 kilogrammi:
a) |
III või IIIB lisas loetletud jäätmed; |
b) |
jäätmesegud, tingimusel et nende koostis ei kahjusta nende keskkonnahoidlikku taaskasutamist ja et sellised segud on loetletud IIIA lisas. |
5. Erandina artikli 4 lõigetest 1 ja 2 kohaldatakse selliste jäätmete saadetiste suhtes, mis on otseselt ettenähtud laborianalüüsideks või eksperimentaalsete töötlusviiside katsetamiseks, et hinnata jäätmete füüsikalisi või keemilisi omadusi või määrata kindlaks nende sobivus taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks, artiklis 18 sätestatud üldisi teavitamisnõudeid, juhul kui on täidetud kõik järgmised tingimused:
a) |
jäätmete kogus ei ületa igal konkreetsel juhul analüüsi või katse tegemiseks mõistlikult vajalikku kogust, kuid mitte rohkem kui 250 kg või mis tahes suuremat kogust, milles lähte- ja sihtkoha pädevad asutused ja jäätmesaadetise vedu korraldav isik on igal üksikjuhul eraldi kokku leppinud; |
b) |
kui jäätmesaadetise vedu korraldav isik taotleb suuremat kogust kui 250 kg, esitab kõnealune isik VII lisas sätestatud teabe võimalikult suures mahus lähte- ja sihtkoha pädevatele asutustele koos põhjendatud selgitusega, miks sellist suuremat kogust on vaja analüüsi või katse tegemiseks. |
1. PEATÜKK
Eelnev kirjalik teatamine ja nõusolek
Artikkel 5
Teatamine
1. Kui teataja kavatseb vedada artikli 4 lõikes 1, 2 või 3 osutatud jäätmeid, esitab teataja eelneva kirjaliku teatise (edaspidi „teatis“) kõigile asjaomastele pädevatele asutustele.
Artikli 3 punkti 6 alapunkti a alapunktis ii, iii või iv osutatud teataja võib esitada teatise üksnes juhul, kui teataja on saanud loa või on registreeritud vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ IV peatükile.
Kui teataja esitab koondteatise mitme artiklis 13 osutatud saadetise kohta, peab ta täitma ka kõnealuses artiklis sätestatud nõudeid.
Kui saadetis on ette nähtud vedamiseks artikli 14 kohaselt eelneva nõusoleku saanud käitluskohta, kohaldatakse kõnealuse artikli lõigetes 12, 14, 15 ja 16 sätestatud menetlusnõudeid.
Kui saadetis on ette nähtud ajutiseks taaskasutamiseks või ajutiseks kõrvaldamiseks, kohaldatakse ka artiklit 15.
2. Teatis sisaldab järgmisi dokumente:
a) |
IA lisas sätestatud teatamisdokument (edaspidi „teatamisdokument“); |
b) |
IB lisas sätestatud saatedokument (edaspidi „saatedokument“). |
Teata esitab teatamisdokumendis osutatud teabe ja asjakohasel juhul saatedokumendis osutatud teabe.
Kui teataja ei ole artikli 3 punkti 6 alapunkti a alapunktis i osutatud esialgne jäätmetekitaja, tagab teataja, et teatamisdokumendile annab allkirja ka esialgne jäätmetekitaja või teostataval juhul mõni artikli 3 punkti 6 alapunkti a alapunktis ii, iii või v osutatud isikutest. Edasimüüja või vahendaja tagab, et tal on ühe artikli 3 punkti 6 alapunkti a alapunktides i, ii või iii osutatud isiku kirjalik luba tegutseda tema nimel ning et kirjalik luba lisatakse teatisele.
3. Teatamisdokument või selle lisa peab sisaldama II lisa 1. osas loetletud teavet ja dokumente. Saatedokument või selle lisa peab sisaldama II lisa 2. osas osutatud teavet ja dokumente, niivõrd kui see on teate esitamise ajal võimalik.
4. Kui mõni asjaomastest pädevatest asutustest seda taotleb, esitab teataja kõikidele asjaomastele pädevatele asutustele lõikes 3 nõutud teabe ja dokumendid ning II lisa 3. osas sätestatud lisateabe ja dokumendid. Taotluse esitanud pädev asutus teavitab sellest taotlusest teisi asjaomaseid pädevaid asutusi.
5. Teatis loetakse nõuetekohaselt esitatuks, kui lähtekoha pädev asutus on veendunud, et teatamisdokument ja saatedokument on täidetud kooskõlas lõigetega 3 ja 4.
6. Teatis loetakse nõuetekohaselt täidetuks, kui kõik asjaomased pädevad asutused on veendunud, et teatamisdokument ja saatedokument on täidetud kooskõlas lõigetega 3 ja 4 või kui kogu teave ja kõik dokumendid, mida nad lõike 4 kohaselt taotlevad, on kätte saadud.
7. Teataja esitab teatise esitamise ajal asjaomastele pädevatele asutustele artikli 6 kohaselt sõlmitud lepingu koopia ja lepingu olemasolu tõendava deklaratsiooni kooskõlas IA lisaga.
8. Teataja esitab deklaratsiooni artikli 7 kohase finantstagatise või samaväärse kindlustuse olemasolu kohta, täites teatamisdokumendi asjakohase osa.
Asjaomastele pädevatele asutustele esitatakse teatise esitamise ajal teatamisdokumendi osana artiklis 7 osutatud finantstagatis või samaväärne kindlustus või kui asjaomane pädev asutus seda lubab, siis selle olemasolu tõendav deklaratsioon IA lisas esitatud vormis.
Erandina teisest lõigust võib asjaomaste pädevate asutuste loal esitada kõnealuses lõigus osutatud dokumendid pärast teatise esitamist hiljemalt saatedokumendi täitmise ajal vastavalt artikli 16 lõikele 2.
9. Teatis peab sisaldama teavet jäätmesaadetise kohta alates kohast, kus selle vedu algab, ning hõlmama mis tahes ajutist või lõplikku taaskasutamist või ajutist või lõplikku kõrvaldamist.
Kui järgnev ajutine või lõplik taaskasutamine või järgnev ajutine või lõplik kõrvaldamine viiakse läbi muus riigis kui esimene sihtriik, märgitakse teatises lõplik taaskasutamine või lõplik kõrvaldamine ja kõnealuse taaskasutamise või kõrvaldamise asukoht ning kohaldatakse artikli 15 lõiget 7.
10. Teatamisdokumendis ja saatedokumendis täpsustatakse ainult üks III, IIIA, IIIB või IV lisas nimetatud jäätmete tunnuskood. Kui jäätmed ei ole liigitatud III, IIIB või IV lisa ühe kande alla, märgitakse teatamisdokumendis ja saatedokumendis ainult üks direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 7 osutatud jäätmenimistu jäätmete tunnuskood, välja arvatud järgmise puhul:
a) |
jäätmed, mis ei ole liigitatud III, IIIB või IV lisa ühe kande alla ja mida saab märkida rohkem kui ühe jäätmete tunnuskoodiga direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 7 osutatud jäätmenimistust, kui kõigil teatisega hõlmatud jäätmetel on olemuselt sarnased füüsikalised ja keemilised omadused, kuid need ei ole jäätmesegu, või |
b) |
jäätmesegud, mis ei ole liigitatud III, IIIA, IIIB või IV lisa ühe kande alla ja mille puhul direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 7 osutatud jäätmenimistu jäätmete tunnuskood ja iga jäätmefraktsiooni puhul III, IIIB või IV lisas esitatud jäätmete tunnuskood märgitakse teatamis- ja saatedokumendis tähtsuse järjekorras, või kui need tunnuskoodid ei ole kättesaadavad kõigi fraktsioonide kohta, märgitakse teavitusdokumendis ja saatedokumendis tähtsuse järjekorras direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 7 osutatud jäätmenimistu jäätmete tunnuskood segu ja iga jäätmefraktsiooni kohta. |
11. Käesoleva artikli lõike 10 kohaselt täpsustatud jäätmeid või jäätmesegusid võib veelgi täpsustada, esitades direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 7 osutatud jäätmenimistu asjakohased jäätmete tunnuskoodid ja muud asjakohased tunnuskoodid.
Artikkel 6
Lepingud
1. Jäätmesaadetiste kohta, mille puhul on teatise esitamine kohustuslik, peavad teataja ja vastuvõtja sõlmima jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamise lepingu. Kui vastuvõtja ei ole teatatud jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamise käitluskoha käitaja, kirjutab lepingule alla ka käitluskoha käitaja.
2. Lõikes 1 osutatud leping peab olema sõlmitud ja kehtima teatise esitamise ajal ja jääma kehtima veo kestel kuni tõendi väljaandmiseni kooskõlas artikli 15 lõikega 5, artikli 16 lõikega 4 või asjakohasel juhul artikli 15 lõikega 6.
Leping peab olema kooskõlas vastava teatamis- ja saatedokumendiga ning sisaldama vähemalt teavet teataja, vastuvõtja ja käitluskoha kohta, kõiki lepinguosalisi esindavate isikute andmeid, teatise numbrit, jäätmete nimetust ja koostist, jäätmete identifitseerimiskoode, lepinguga hõlmatud jäätmete kogust, taaskasutamis- või kõrvaldamistoimingut ning lepingu kehtivusaega.
3. Leping sisaldab järgmisi kohustusi:
a) |
teataja kohustus võtta jäätmed tagasi või kohaldataval juhul tagada nende taaskasutamine või kõrvaldamine alternatiivsel viisil vastavalt artiklile 22 ja artikli 25 lõigetele 2 või 3, kui vedu või taaskasutamine või kõrvaldamine ei ole teostatud vastavalt kavandatule või kui jäätmesaadetis on ebaseaduslik; |
b) |
vastuvõtja kohustus taaskasutada või kõrvaldada jäätmed kooskõlas artikli 25 lõikega 8, kui jäätmesaadetis on ebaseaduslik; |
c) |
jäätmeid taaskasutava või kõrvaldava käitluskoha kohustus esitada kooskõlas artikli 16 lõikega 6 tõend selle kohta, et jäätmete taaskasutamine või kõrvaldamine on toimunud kooskõlas kõnealuse teatise puhul antud nõusolekute, nende nõusolekutega seotud tingimuste ja käesoleva määrusega. |
4. Juhul kui jäätmed on ette nähtud ajutiseks taaskasutamiseks või ajutiseks kõrvaldamiseks, sisaldab leping järgmisi lisakohustusi:
a) |
käitluskoha kohustus esitada kooskõlas artikli 15 lõikega 4 ja asjakohasel juhul artikli 15 lõikega 5 lõpliku taaskasutamise või lõpliku kõrvaldamise toimingut või toiminguid teostava käitluskoha (teostavate käitluskohtade) tõend(id) selle kohta, et kõik jäätmed, mis on vastu võetud kooskõlas teatise kohta antud nõusolekute, nende nõusolekutega seotud tingimustega ning kooskõlas käesoleva määrusega, on taaskasutatud või kõrvaldatud, märkides võimaluse korral iga tõendiga hõlmatud jäätmete koguse ja liigi; |
b) |
vastuvõtja kohustus esitada kohaldataval juhul teatis esialgse lähteriigi esialgsele pädevale asutusele kooskõlas artikli 15 lõikega 8. |
5. Kui jäätmeid veetakse kahe ettevõtte vahel, mille üle teostab kontrolli üks ja sama juriidiline isik, võib lõikes 1 osutatud lepingu asendada selle juriidilise isiku deklaratsiooniga. Kõnealune deklaratsioon hõlmab lõikes 3 osutatud kohustusi.
Artikkel 7
Finantstagatis või samaväärne kindlustus
1. Saadetiste puhul, mille kohta tuleb esitada teatis, kehtib nõue seada finantstagatis või samaväärne kindlustus, mis katab kõike järgmist:
a) |
jäätmeveo kulud; |
b) |
taaskasutamise või kõrvaldamise kulud, kaasa arvatud kõigi vajalike ajutiste toimingute kulud; |
c) |
90 päeva jooksul ladustamise kulud. |
2. Finantstagatis või samaväärne kindlustus peab katma kulud, mis tekivad seoses kõigi järgmiste juhtudega:
a) |
vedu või taaskasutamist või kõrvaldamist ei saa teostada vastavalt kavandatule, nagu on osutatud artiklis 22; |
b) |
vedu või taaskasutamine või kõrvaldamine on ebaseaduslik, nagu on osutatud artiklis 25. |
3. Finantstagatise või samaväärse kindlustuse seab teataja või mõni muu füüsiline või juriidiline isik teataja nimel ning see peab olema kehtiv teatise esitamise ajal või kui finantstagatise või samaväärse kindlustuse heaks kiitnud pädev asutus seda lubab, siis hiljemalt saatedokumendi täitmise ajal vastavalt artikli 16 lõikele 2. Finantstagatis või samaväärne kindlustus on saadetise suhtes kohaldatav hiljemalt alates veo alustamisest.
4. Lähtekoha pädev asutus kiidab heaks finantstagatise või samaväärse kindlustuse, samuti selle vormi, sõnastuse ja kaetava summa.
5. Finantstagatis või samaväärne kindlustus peab olema kehtiv ning katma saadetise ning taaskasutamise ja kõrvaldamise teostamise.
Finantstagatis või samaväärne kindlustus vabastatakse, kui selle heaks kiitnud pädev asutus on saanud artikli 16 lõikes 6 osutatud tõendi või asjakohasel juhul artikli 15 lõikes 5 osutatud tõendi ajutise taaskasutamise või ajutise kõrvaldamise kohta.
6. Erandina lõikest 5 võivad lähte- ja sihtkoha pädevad asutused juhul, kui jäätmed on ette nähtud ajutiseks taaskasutamiseks või ajutiseks kõrvaldamiseks ning järgnev taaskasutamine või järgnev kõrvaldamine toimub sihtriigis, leppida kokku, et finantstagatis või samaväärne kindlustus vabastatakse pärast seda, kui asjaomane pädev asutus on saanud artikli 15 lõikes 4 osutatud tõendi. Sellisel juhul teavitab pädev asutus, kes otsustab finantstagatise või samaväärse kindlustuse vabastada, oma otsusest viivitamata teisi asjaomaseid pädevaid asutusi ning saadetise mis tahes järgnevaks veoks taaskasutamis- või kõrvaldamiskohta tuleb seada uus finantstagatis või samaväärne kindlustus, välja arvatud juhul, kui sihtkoha pädev asutus on veendunud, et sellist finantstagatist või samaväärset kindlustust ei ole vaja. Sellisel juhul vastutab sihtkoha pädev asutus kohustuste eest, mis tekivad tagasivõtmise korral, kui vedu või järgnevat taaskasutamist või kõrvaldamist ei saa teostada vastavalt kavandatule, nagu on osutatud artiklis 22, või ebaseadusliku jäätmesaadetise korral, nagu on osutatud artiklis 25.
7. Finantstagatise või samaväärse kindlustuse heaks kiitnud liidu pädeval asutusel on juurdepääs kõnealusele tagatisele või kindlustusele ning ta kasutab neid rahalisi vahendeid muu hulgas teistele asjaomastele asutustele maksete tegemiseks, et täita artiklitest 24 ja 26 tulenevad kohustused.
8. Artikli 13 kohase koondteatise puhul võib ühe kogu koondteatist hõlmava finantstagatise või samaväärse kindlustuse asemel seada koondteatise teatavaid osi katva finantstagatise või samaväärse kindlustuse. Sellistel juhtudel kohaldatakse finantstagatist või samaväärset kindlustust sellega kaetud teatatud saadetise osade suhtes hiljemalt alates saatedokumendi täitmisest vastavalt artikli 16 lõikele 2.
9. Käesoleva artikli lõikes 8 osutatud finantstagatis või samaväärne kindlustus vabastatakse, kui selle heaks kiitnud pädev asutus saab artikli 16 lõikes 6 osutatud tõendi või asjakohasel juhul artikli 15 lõikes 5 osutatud tõendi jäätmete ajutise taaskasutamise või ajutise kõrvaldamise kohta. Käesoleva artikli lõiget 6 kohaldatakse mutatis mutandis.
10. Komisjon hindab finantstagatiste või samaväärsete kindlustuste summa kindlaksmääramiseks lihtsa, riskipõhise ja ühtlustatud arvutusmeetodi kehtestamise teostatavust ning võtab asjakohasel juhul vastu rakendusakti sellise lihtsa, riskipõhise ja ühtlustatud arvutusmeetodi kehtestamiseks. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 81 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
Esimeses lõigus osutatud hindamise tegemisel võtab komisjon muu hulgas arvesse liikmesriikide asjakohaseid norme, mis käsitlevad käesolevas artiklis osutatud finantstagatise või samaväärse kindlustuse arvutamist.
Artikkel 8
Asjaomaste pädevate asutuste teabe ja dokumentide taotlused
1. Kui teatist ei loeta nõuetekohaselt esitatuks, nagu on osutatud artikli 5 lõikes 5, taotleb lähtekoha pädev asutus teatajalt teavet ja dokumente kooskõlas artikli 5 lõikega 3 ja kohaldataval juhul artikli 5 lõikega 4.
2. Lõikes 1 osutatud teabe ja dokumentide taotlus esitatakse teatajale võimalikult kiiresti, ent hiljemalt kümne tööpäeva jooksul pärast teatise esitamist.
3. Teataja esitab lõikes 1 osutatud teabe ja dokumendid võimalikult kiiresti, ent hiljemalt kümne tööpäeva jooksul pärast lähtekoha pädevalt asutuselt taotluse saamist. Lähtekoha pädev asutus võib teataja taotluse alusel seda tähtaega mõistliku aja võrra pikendada, kui teataja esitab põhjendatud selgituse selle kohta, miks niisugune pikendamine on taotletud teabe ja dokumentide esitamise võimaldamiseks vajalik.
4. Kui lähtekoha pädev asutus on pärast lõikes 3 osutatud tähtaja möödumist endiselt seisukohal, et teatis ei ole ikka veel nõuetekohaselt esitatud, nagu on osutatud artikli 5 lõikes 5, või et ikka veel on vaja lisateavet ja täiendavaid dokumente, nagu on osutatud artikli 5 lõikes 4, võib ta võimalikult kiiresti, ent hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul pärast lõikes 3 osutatud tähtaja möödumist esitada kooskõlas lõikega 2 teatajale veel kuni kaks teabe ja dokumentide taotlust. Niisuguste taotluste suhtes kohaldatakse lõiget 3 mutatis mutandis.
5. Lähtekoha pädev asutus võib otsustada, et teatis ei ole kehtiv ja selle edasine läbivaatamine lõpetatakse, kui esitatud teave ja dokumendid ei ole piisavad või kui teataja ei esitanud teavet lõikes 3 osutatud tähtaja jooksul või lõike 4 kohase esimese taotluse esitamise korral selles lõikes osutatud tähtaja jooksul.
Lähtekoha pädev asutus otsustab, et teatis ei ole kehtiv ja selle läbivaatamine lõpetatakse, kui lõike 4 kohase lõpliku taotluse alusel esitatud teave ja dokumendid ei ole piisavad või kui teataja ei ole esitanud teavet lõikes 4 osutatud tähtaja jooksul.
Lähtekoha pädev asutus teavitab teatajat ja teisi asjaomaseid pädevaid asutusi oma käesoleva lõike kohaselt tehtud otsusest võimalikult kiiresti, ent hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul pärast lõikes 3 või, kui see on kohaldatav, lõikes 4 osutatud tähtaja möödumist.
6. Kui lähtekoha pädev asutus on seisukohal, et teatis on esitatud nõuetekohaselt, nagu on osutatud artikli 5 lõikes 5, teavitab ta sellest teatajat ja teisi asjaomaseid pädevaid asutusi võimalikult kiiresti, ent hiljemalt kümne tööpäeva jooksul pärast nõuetekohaselt esitatud teatise esitamist või seitsme tööpäeva jooksul pärast lõikes 3 või, kui see on kohaldatav, lõikes 4 osutatud tähtaja möödumist.
7. Kui sihtkoha pädev asutus või mis tahes transiidikoha pädev asutus peab vajalikuks artikli 5 lõikes 3 osutatud teavet ja dokumente või artikli 5 lõikes 4 osutatud lisateavet ja täiendavaid dokumente, taotleb ta võimalikult kiiresti, ent hiljemalt kümne tööpäeva jooksul pärast lõikes 6 osutatud teabe saamist teatajalt seda teavet ja neid dokumente ning teavitab sellest taotlusest teisi pädevaid asutusi.
8. Teataja esitab lõikes 7 osutatud teabe ja dokumendid võimalikult kiiresti, ent hiljemalt kümne tööpäeva jooksul pärast asjaomaselt pädevalt asutuselt taotluse saamist.
Asjaomane pädev asutus võib teataja taotluse alusel esimeses lõigus osutatud tähtaega mõistliku aja võrra pikendada, kui teataja esitab põhjendatud selgituse selle kohta, miks niisugune pikendamine on taotletud teabe ja dokumentide esitamise võimaldamiseks vajalik.
9. Kui sihtkoha pädev asutus või mis tahes transiidikoha pädev asutus on seisukohal, et artikli 5 lõike 3 kohast teavet ja dokumente või artikli 5 lõike 4 kohast lisateavet või täiendavaid dokumente, võib asjaomane pädev asutus võimalikult kiiresti, ent hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul pärast lõikes 8 osutatud tähtaja möödumist esitada kooskõlas lõikega 7 teatajale veel kuni kaks teabe ja dokumentide taotlust. Iga sellise taotluse korral kohaldatakse lõiget 8 mutatis mutandis.
10. Sihtkoha pädev asutus või mis tahes transiidikoha pädev asutus võib otsustada, et teatis ei ole kehtiv ja selle edasine läbivaatamine lõpetatakse, kui esitatud teave ja dokumendid ei ole piisavad või kui teataja ei esitanud teavet lõikes 8 osutatud tähtaja jooksul või lõike 9 kohase esimese taotluse esitamise korral selles lõikes osutatud tähtaja jooksul.
Sihtkoha pädev asutus või mis tahes transiidikoha pädev asutus otsustab, et teatis ei ole kehtiv ja selle läbivaatamine lõpetatakse, kui lõike 8 kohase lõpliku taotluse alusel esitatud teave ja dokumendid ei ole piisavad või kui teataja ei ole esitanud teavet lõikes 8 osutatud tähtaja jooksul.
Sihtkoha pädev asutus või mis tahes transiidikoha pädev asutus teavitab teatajat ja teisi asjaomaseid pädevaid asutusi oma käesoleva lõike kohasest otsusest võimalikult kiiresti, ent hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul pärast lõikes 8 või kohaldataval juhul lõikes 9 osutatud tähtaja möödumist.
11. Sihtkoha pädev asutus või mis tahes transiidikoha pädev asutus teavitab teatajat ja teisi asjaomaseid pädevaid asutusi sellest, et ta on veendunud teatise nõuetekohases esitamises, võimalikult kiiresti, ent hiljemalt kolme tööpäeva jooksul pärast lõikes 6 osutatud teabe saamist või sellest, et ta on teabe ja dokumentidega rahul, võimalikult kiiresti, ent hiljemalt kolme tööpäeva jooksul pärast seda, kui teataja on taotletud teabe ja dokumendid lõike 8 või asjakohasel juhul lõike 9 kohaselt esitanud.
12. Kui teatis on nõuetekohaselt esitatud, nagu on osutatud artikli 5 lõikes 6, võttes arvesse lõikes 11 osutatud teavet, teavitab sihtkoha pädev asutus sellest viivitamata teatajat ja lähtekoha pädevat asutust ning mis tahes asjaomast transiidikoha pädevat asutust.
13. Kui lähtekoha pädev asutus ei ole 30 tööpäeva jooksul pärast teatise esitamise päeva või lõike 3 või 4 kohast teabe ja dokumentide esitamist toiminud kooskõlas lõikega 1, 5 või 6, esitab ta teatajale teataja taotluse alusel põhjendatud selgituse.
Kui sihtkoha pädev asutus või mis tahes transiidikoha pädev asutus ei ole 30 tööpäeva jooksul pärast lõikes 7 osutatud tähtaja möödumist või lõike 8 või 9 kohast teabe ja dokumentide esitamist toiminud kooskõlas lõikega 7 või lõigetega 9, 10, 11 või 12, esitab ta teatajale teataja taotluse alusel põhjendatud selgituse.
Artikkel 9
Pädevate asutuste nõusolek ning veoks, taaskasutamiseks ja kõrvaldamiseks ettenähtud ajaperiood
1. Sihtkoha, lähtekoha ja transiidikoha pädevad asutused teevad 30 päeva jooksul pärast kuupäeva, mil teatajat on teavitatud artikli 8 lõike 12 kohaselt sellest, et teatis on nõuetekohaselt esitatud, saadetise kohta ühe järgmistest otsustest, mida tuleb igakülgselt põhjendada:
a) |
anda tingimusteta nõusolek; |
b) |
anda nõusolek artiklis 10 sätestatud tingimustel; |
c) |
esitada vastuväide kooskõlas artikliga 12; |
d) |
mitte anda nõusolekut, kui artiklis 11 osutatud tingimused ei ole täidetud. |
Erandina esimesest lõigust võib lähtekoha pädev asutus teha esimese lõigu punkti c või d kohase otsuse pärast teatise kättesaamist ja enne, kui ta on selle nõuetekohaselt esitatuks lugenud, kui on ilmne, et artiklis 11 sätestatud tingimused ei ole täidetud või et on alust vastuväite esitamiseks vastavalt artiklile 12.
Erandina esimesest lõigust võib asjaomane pädev asutus teha esimese lõigu punkti c või d kohase otsuse enne kuupäeva, mil teatajat on teavitatud vastavalt artikli 8 lõikele 12, pärast seda, kui teatis on nõuetekohaselt esitatud, nagu on osutatud artikli 5 lõikes 5.
Kui esimeses lõigus osutatud 30-päevase tähtaja jooksul vastuväiteid ei esitata, võib seda pidada transiidikoha pädevate asutuste vaikivaks nõusolekuks.
2. Lähtekoha, sihtkoha ja asjakohasel juhul ka transiidikoha pädevad asutused teavitavad teatajat oma otsusest ja selle põhjustest lõike 1 esimeses lõigus osutatud 30-päevase tähtaja jooksul ning teavitavad sellest otsusest ka teisi asjaomaseid pädevaid asutusi. Pädev asutus teavitab lõike 1 teise ja kolmanda lõigu kohaselt tehtud otsustest viivitamata teatajat ja teisi asjaomaseid pädevaid asutusi.
Lõike 1 neljandas lõigus osutatud vaikiv nõusolek kehtib sihtkoha pädeva asutuse poolt esimese lõigu kohaselt antud kirjalikus nõusolekus märgitud ajavahemiku jooksul.
Kui 30 päeva jooksul pärast teataja, lähtekoha pädeva asutuse või asjaomase transiidikoha pädeva asutuse artikli 8 lõike 12 kohase teavitamise kuupäeva ei ole mõni asjaomastest pädevatest asutustest teinud lõike 1 esimese lõigu kohast otsust, esitab ta teatajale teataja taotluse alusel põhjendatud selgituse.
3. Kui teataja esitab kooskõlas artikliga 5 ja asjakohasel juhul artikliga 13 teatise selleks, et vedada nõusoleku saanud teatisega võrreldes sama liiki jäätmeid samast lähteriigis asuvast kohast samale vastuvõtjale ja samasse käitluskohta, kusjuures transiidiriigid on olemasolu korral samad, võtavad asjaomased pädevad asutused arvesse mis tahes teavet, mis on varem esitatud kooskõlas artikli 5 lõigetega 2, 3 ja 4 või artikli 13 lõigetega 2 ja 3, ning teevad käesoleva artikli lõike 1 kohase otsuse võimalikult kiiresti.
4. Kirjalik nõusolek saadetisele kaotab kehtivuse asjaomaste pädevate asutuste märgitud kehtivusaegade lõppu jääval varaseimal kuupäeval. See ei hõlma rohkem kui üht aastat.
5. Vedu toimub üksnes pärast artikli 16 lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuete täitmist ning kõigi asjaomaste pädevate asutuste vaikiva või kirjaliku nõusoleku kehtivusaja jooksul kooskõlas käesoleva artikli lõikega 4. Käitluskoht peab olema saanud taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmed kätte kõigi asjaomaste pädevate asutuste vaikiva või kirjaliku nõusoleku kehtivusaja lõpuks.
6. Saadetisega seotud jäätmete taaskasutamine või kõrvaldamine teostatakse hiljemalt ühe aasta jooksul pärast seda, kui jäätmeid taaskasutav või kõrvaldav käitluskoht on jäätmed kätte saanud, välja arvatud juhul, kui asjaomased pädevad asutused on oma otsuses määranud lühema ajavahemiku.
7. Asjaomased pädevad asutused võtavad oma vaikiva või kirjaliku nõusoleku tagasi teataja taotluse alusel või siis, kui nad saavad teada mõnest järgmisest asjaolust:
a) |
jäätmete koostis ei vasta teatatud koostisele; |
b) |
saadetisele kehtestatud tingimused ei ole täidetud; |
c) |
jäätmete taaskasutamist või kõrvaldamist ei viida läbi kooskõlas taaskasutamist või kõrvaldamist ellu viiva käitluskoha loaga; |
d) |
jäätmeid kavatsetakse vedada, taaskasutada või kõrvaldada või need on veetud, taaskasutatud või kõrvaldatud viisil, mis ei ole kooskõlas teatamis- või saatedokumendis esitatud või sellele lisatud teabega; |
e) |
finantstagatise lõpetamine; |
f) |
lepingu lõpetamine. |
8. Asjaomane pädev asutus teavitab teatajat, teisi asjaomaseid pädevaid asutusi ja vastuvõtjat igast nõusoleku tagasivõtmisest, sealhulgas niisuguse tagasivõtmise põhjustest.
9. Kui mis tahes asjaomase pädeva asutuse nõusolek võetakse tagasi kooskõlas käesoleva artikli lõikega 7, ei lubata kohaldataval juhul jäätmete vedu või töötlemist jätkata ning asjakohasel juhul kohaldatakse artiklit 22 või 25.
Artikkel 10
Saadetisele nõusoleku andmise tingimused
1. Lähte-, siht- ja transiidikoha pädevad asutused võivad artikli 9 lõikes 1 osutatud 30-päevase tähtaja jooksul sätestada tingimused, mille alusel nad annavad teatatud saadetisele oma nõusoleku. Need tingimused peavad olema igakülgselt põhjendatud ja võivad põhineda ühel või mitmel artiklis 11 loetletud tingimusel või artiklis 12 loetletud alusel.
2. Lähte-, siht- ja transiidikoha pädevad asutused võivad artikli 9 lõikes 1 osutatud 30-päevase tähtaja jooksul kehtestada ka tingimused jäätmete transpordiks oma riigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas piirkonnas. Need transporditingimused ei tohi olla karmimad tingimustest, mis on kehtestatud täielikult nende jurisdiktsiooni alla kuuluvas piirkonnas toimuvale jäätmeveole, ja nende puhul tuleb igakülgselt arvesse võtta olemasolevaid kokkuleppeid, eelkõige asjakohaseid rahvusvahelisi lepinguid.
3. Lähte-, siht- ja transiidikoha pädevad asutused võivad artikli 9 lõikes 1 osutatud 30-päevase tähtaja jooksul kehtestada ka tingimuse, et nende nõusolek tuleb lugeda tagasivõetuks, kui finantstagatis või samaväärne kindlustus ei ole kohaldatav hiljemalt saatedokumendi täitmise ajal vastavalt artikli 16 lõikele 2, nagu on nõutud artikli 7 lõikes 3.
4. Tingimused kehtestanud pädev asutus esitab need tingimused teatamisdokumendis või lisab need teatamisdokumendile.
5. Sihtkoha pädev asutus võib artikli 9 lõikes 1 osutatud 30-päevase tähtaja jooksul kehtestada ka tingimuse, et jäätmeid vastu võttev käitluskoht peab pidama teatise kehtivusaja jooksul korrapärast arvestust jäätmete sisend- ja väljundkoguste ja/või jäägi kohta ning nende jäätmetega seotud taaskasutamis- või kõrvaldamistoimingute kohta, mida on teatises nimetatud. Need dokumendid allkirjastab käitluskoha eest juriidiliselt vastutav isik ja need esitatakse sihtkoha pädevale asutusele ühe kuu jooksul pärast teatatud taaskasutamis- või kõrvaldamistoimingu teostamist.
Artikkel 11
Kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete saadetiste tingimused
1. Kui on esitatud teatis kõrvaldamiseks ettenähtud saadetise kohta kooskõlas artikliga 5, ei anna lähte- ja sihtkoha pädevad asutused oma nõusolekut kõnealusele saadetisele artikli 9 lõikes 1 osutatud 30-päevase tähtaja jooksul, välja arvatud juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:
a) |
teataja tõendab, et
|
b) |
asjaomastel pädevatel asutustel ei ole teavet selle kohta, et teatajat või vastuvõtjat oleks teatise esitamisele eelneva viie aasta jooksul süüdi mõistetud ebaseadusliku jäätmesaadetise veo või muu keskkonnakaitse või inimeste tervise kaitsega seotud ebaseadusliku tegevuse teostamises; |
c) |
asjaomastel pädevatel asutustel ei ole teavet selle kohta, et teataja või käitluskoht on teatamise esitamisele eelneva viie aasta jooksul varasemate saadetistega seoses jätnud korduvalt täitmata artiklite 15 ja 16 nõudeid; |
d) |
sihtliikmesriik ei ole kasutanud oma õigust keelata Baseli konventsiooni artikli 4 lõike 1 kohaselt ohtlike jäätmete import või nimetatud konventsiooni II lisas loetletud jäätmete import; |
e) |
kavandatud saadetis ja kõrvaldamine on kooskõlas riigisiseste õigusaktidega, mis käsitlevad keskkonnakaitset, avalikku korda, avalikku julgeolekut või tervisekaitset liikmesriigis, kus pädeva asutus asub; |
f) |
kavandatud saadetis või kõrvaldamine ei ole vastuolus kohustustega, mis tulenevad asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide või liidu sõlmitud rahvusvahelistest konventsioonidest; |
g) |
jäätmeid töödeldakse kooskõlas kõrvaldamist käsitlevate õiguslikult siduvate keskkonnakaitse nõuetega, mis tulenevad liidu õigusest või on kehtestatud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 28 kohaselt koostatud jäätmekavades, ning kui käitluskoha suhtes kohaldatakse direktiivi 2010/75/EL, kohaldab ta kooskõlas käitluskohale antud loaga parimat võimalikku tehnikat, nagu on määratletud kõnealuse direktiivi artikli 3 punktis 10; |
h) |
jäätmed ei ole ei segaolmejäätmed, mis on kogutud kodumajapidamistelt või teistelt jäätmetekitajatelt või mõlematelt, ega segaolmejäätmed, mis on läbinud jäätmetöötlustoimingu, mis ei ole oluliselt muutnud jäätmete omadusi. |
2. Erandina lõike 1 punktist a ei kohaldata lõike 1 punkti a alapunktides ii ja iii sätestatud tingimusi juhul, kui teataja tõendab, et asjaomaste lähteliikmesriigis tekkinud jäätmete aastane üldkogus on nii väike, et uute spetsialiseeritud kõrvaldamiskohtade ehitamine selles liikmesriigis ei oleks majanduslikult tasuv.
3. Kui transiidikoha pädev asutus annab saadetisele nõusoleku kooskõlas artikli 9 lõikega 1, võetakse arvesse ainult käesoleva artikli lõike 1 punktides b, c, e ja f sätestatud tingimusi.
4. Lõike 1 kohaselt pädevate asutuste poolt antud nõusolekuid käsitlevale teabele osutatakse aruandes, mis koostatakse kooskõlas artikliga 73. Komisjon teavitab sellistest eelneval kalendriaastal antud nõusolekutest kõiki liikmesriike.
5. Hiljemalt 21. maiks 2027 võtab komisjon vastu rakendusakti, millega kehtestatakse lõike 1 punktis a sätestatud tingimuste ühetaolise kohaldamise üksikasjalikud kriteeriumid, et täpsustada, kuidas teatajad peavad tõendama ja kuidas pädevad asutused peavad hindama kõnealuse lõike punkti a alapunktides i ja ii osutatud tehnilist teostatavust ja majanduslikku tasuvust. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 81 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
Artikkel 12
Vastuväited taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete saadetistele
1. Kui on esitatud teatis taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete saadetise kohta kooskõlas artikliga 5, võivad siht- ja lähtekoha pädevad asutused esitada artikli 9 lõikes 1 osutatud 30-päevase tähtaja jooksul põhjendatud vastuväiteid ühel või mitmel järgmisel põhjusel:
a) |
saadetis või taaskasutamine ei oleks kooskõlas direktiiviga 2008/98/EÜ; |
b) |
asjaomaseid jäätmeid ei käidelda kooskõlas jäätmekavadega või jäätmetekke vältimise programmidega, mille on lähte- või sihtriigid koostanud vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ artiklitele 28 ja 29; |
c) |
saadetis või taaskasutamine ei oleks kooskõlas riigisiseste õigusaktidega, mis käsitlevad keskkonnakaitset, avalikku korda, avalikku julgeolekut või tervisekaitset seoses vastuväite esitanud pädeva asutuse riigis võetavate meetmetega; |
d) |
saadetis või taaskasutamine ei oleks kooskõlas jäätmete taaskasutamist ning veetud jäätmete taaskasutamise tulemusena tekkinud asjaomaste jäätmete taaskasutamist või kõrvaldamist käsitlevate lähteriigi õigusaktidega, sealhulgas juhul, kui saadetis koosneb jäätmetest, mis on ette nähtud taaskasutamiseks käitluskohas, kus teatavate jäätmete töötlemise nõuded on lähteriigi omadest leebemad, võttes arvesse vajadust tagada siseturu nõuetekohane toimimine, välja arvatud juhul, kui
|
e) |
liikmesriik peab oma jäätmekäitlusvõrgu kaitsmiseks piirama sissetulevaid jäätmesaadetisi, mille puhul jäätmed on ette nähtud muudeks taaskasutamistoiminguteks kui ringlussevõtt ja korduskasutuseks ettevalmistamine, juhul kui kättesaadava teabe põhjal eeldatakse, et selliste saadetiste tagajärjel tuleb riigis tekitatud jäätmed kõrvaldada või neid töödelda viisil, mis ei ole kooskõlas liikmesriigi jäätmekavadega; |
f) |
asjaomastel pädevatel asutustel ei ole teavet selle kohta, et teataja või vastuvõtja on teatise esitamisele eelneva viie aasta jooksul süüdi mõistetud ebaseadusliku jäätmesaadetise veo või muu keskkonnakaitse või inimeste tervise kaitsega seotud ebaseadusliku tegevuse teostamises; |
g) |
asjaomastel pädevatel asutustel ei ole teavet selle kohta, et teataja või käitluskoht on teatise esitamisele eelneva viie aasta jooksul jätnud varasemate saadetistega seoses korduvalt täitmata artiklite 15 ja 16 nõuded; |
h) |
saadetis või taaskasutamine on vastuolus kohustustega, mis tulenevad asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide või liidu sõlmitud rahvusvahelistest konventsioonidest; |
i) |
taaskasutatavate ja taaskasutamiseks kõlbmatute jäätmete suhe, lõplikult taaskasutatavate materjalide hinnanguline väärtus või taaskasutamiskulud ja taaskasutamiseks kõlbmatu osa kõrvaldamise kulud ei õigusta taaskasutamist, võttes arvesse majanduslikke või keskkonnakaalutlusi; |
j) |
jäätmed on ette nähtud kõrvaldamiseks, mitte taaskasutamiseks; |
k) |
jäätmeid ei töödelda kooskõlas taaskasutamistoiminguid käsitlevate õiguslikult siduvate keskkonnakaitse nõuetega või liidu õigusaktides sätestatud taaskasutamis- või ringlussevõtukohustustega või jäätmeid töödeldakse direktiiviga 2010/75/EL hõlmatud käitluskohas, kus ei kasutata kõnealuse direktiivi artikli 3 punktis 10 määratletud parimat võimalikku tehnikat. |
2. Transiidikoha pädevad asutused võivad lõikes 1 osutatud 30-päevase tähtaja jooksul esitada taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete saadetise suhtes põhjendatud vastuväiteid. Sellise vastuväite aluseks saavad olla üksnes lõike 1 punktides c, f, g ja h sätestatud põhjused.
3. Juhul kui pädevad asutused leiavad lõikes 1 osutatud 30-päevase tähtaja jooksul, et nende vastuväidete aluseks olnud probleemid on lahendatud, teavitavad nad sellest viivitamata teatajat.
4. Juhul kui vastuväidete aluseks olevaid probleeme ei lahendata lõikes 1 osutatud 30-päevase tähtaja jooksul, kaotab taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete saadetist käsitlev teatis kehtivuse. Kui teataja siiski kavatseb saadetist vedada, tuleb esitada uus teatis, välja arvatud juhul, kui kõik asjaomased pädevad asutused ja teataja on kokku leppinud teisiti.
5. Vastuväidetest, mille pädevad asutused on käesoleva artikli lõike 1 punktides d ja e sätestatud alustel esitanud, ning kõnealuste vastuväidete põhjustest teavitatakse komisjoni kooskõlas artikliga 73.
6. Kooskõlas artikli 9 lõikega 2 teavitavad pädevad asutused teatajat nende poolt saadetise suhtes vastuväidete esitamise põhjustest.
7. Lähteliikmesriik teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike riigisisestest õigusaktidest, millel pädevate asutuste poolt lõike 1 punkti d kohaselt esitatud vastuväited võivad põhineda, ning teatab, milliste jäätmeliikide ja taaskasutamistoimingute ning asjaomaste jäätmete taaskasutamise tulemusena tekkinud jäätmete taaskasutamis- või kõrvaldamistoimingute suhtes need vastuväited kehtivad, enne kui sellisele riigisisestele õigusaktidele tuginetakse vastuväidete põhjustena.
Sihtliikmesriik teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike otsustest või riigisisestest õigusaktidest, millel pädevate asutuste poolt lõike 1 punkti e kohaselt esitatud vastuväited võivad põhineda, ning teatab, milliste jäätmeliikide ja taaskasutamistoimingute suhtes need vastuväited kehtivad, enne kui sellistele otsustele või riigisisestele õigusaktidele tuginetakse vastuväidete põhjustena.
Artikkel 13
Koondteatis
1. Teataja võib esitada mitut saadetist hõlmava koondteatise, kui on täidetud kõik järgmised nõuded:
a) |
eri saadetistes sisalduvate jäätmete, nagu need on identifitseeritud kooskõlas artikli 5 lõikega 10, füüsikalised ja keemilised omadused on sisuliselt sarnased; |
b) |
eri saadetistes sisalduvad jäätmed veetakse samale vastuvõtjale ja samasse käitluskohta; |
c) |
transiidiriigid on olemasolu korral samad, teatamisdokumendis on märgitud või sellele on lisatud eri saadetiste kavandatud teekond, ning koht, kust vedu alustatakse, on sama. |
2. Teataja võib teatamisdokumendile lisatud lisas märkida ühe või mitu võimalikku alternatiivset kavandatud teekonda. Artikli 16 lõike 2 kohaselt täidetud saatedokument sisaldab teavet teatamisdokumendis märgitud kavandatud teekonna kohta, mida tuleb järgida, ning võimalike alternatiivsete kavandatud teekondade kohta, mida tuleb järgida ettenägematute asjaolude korral ja mis on märgitud teatamisdokumendis.
3. Asjaomased pädevad asutused võivad kokku leppida koondteatise kasutamises tingimusel, et hiljem esitatakse lisateave ja täiendavad dokumendid kooskõlas artikli 5 lõigetega 3–6.
Artikkel 14
Eelneva nõusoleku saanud taaskasutamiskohad
1. Et saada käitluskohale eelnev nõusolek, võib seda taaskasutamiskohta omav või selle üle kontrolli teostav juriidiline või füüsiline isik esitada taotluse artikli 75 kohaselt määratud pädevale asutusele, kelle jurisdiktsiooni alla see käitluskoht kuulub.
Esimeses lõigus osutatud taotluse esitamise õigust ei ole käitluskohtadel, mis viivad läbi üksnes toimingut R13.
2. Lõikes 1 osutatud taotlus sisaldab järgmist teavet:
a) |
taaskasutamiskoha nimi, registreerimisnumber ja aadress; |
b) |
taaskasutamiskohale direktiivi 2008/98/EÜ artikli 23 kohaselt väljaantud jäätmetöötluslubade koopiad ning asjakohasel juhul nende standardite või sertifikaatide koopiad, millele käitluskoht vastab; |
c) |
niisuguse tehnoloogia kirjeldus, mida kasutatakse jäätmete keskkonnahoidliku taaskasutamise tagamiseks taaskasutamiskohas, mille jaoks eelnevat nõusolekut taotletakse, hõlmates ka tehnoloogiat, mis on ette nähtud energia säästmiseks või käitluskoha tegevusega seotud kasvuhoonegaaside heite piiramiseks; |
d) |
direktiivi 2008/98/EÜ II lisas osutatud R-kood või -koodid taaskasutamistoimingu või -toimingute puhul, mille jaoks eelnevat nõusolekut taotletakse; |
e) |
jäätmete nimetus ja koostis, füüsikalised omadused ning jäätmete tunnuskood või koodid jäätmete puhul, mille jaoks eelnevat nõusolekut taotletakse, nagu need on loetletud käesoleva määruse IV lisas või jäätmenimistus, millele on osutatud direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 7; |
f) |
iga sellise jäätmeliigi üldkogus, mille jaoks eelnevat nõusolekut taotletakse, võrreldes käitluskoha direktiivi 2008/98/EÜ artikli 23 kohaselt jäätmetöötlusega tegelemiseks lubatud töötlemisvõimsusega; |
g) |
jäätmete taaskasutamise tulemusena tekkinud jäätmete kogus võrreldes taaskasutatud materjali kogusega ning taaskasutamise tulemusena tekkinud jäätmete kavandatud taaskasutamis- või kõrvaldamismeetod; |
h) |
andmed käitluskoha tegevuse kohta seoses jäätmete taaskasutamisega, mis hõlmavad eelkõige viimase kolme aasta jooksul töödeldud jäätmete kogust ja liike, kui see on asjakohane; |
i) |
tõendid või kinnitus selle kohta, et käitluskohta omav või selle üle kontrolli teostav juriidiline või füüsiline isik ei ole süüdi mõistetud ebaseadusliku jäätmesaadetise veo või muu jäätmekäitlusega seotud ebaseadusliku tegevuse teostamises taotlusele eelneva viie aasta jooksul, eelkõige seoses keskkonnakaitse või inimeste tervise kaitsega. |
3. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 80 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta käesoleva artikli lõiget 2 seoses teabega, mida taotlus peab sisaldama.
4. Käitluskohale eelneva nõusoleku andmiseks, mida on taotletud vastavalt lõikele 1, kohaldatakse käesoleva artikli lõigetes 5–10 osutatud menetlust.
5. Pädev asutus hindab taotlust 55 päeva jooksul pärast lõike 1 kohaselt esitatud ja lõikes 2 osutatud teavet sisaldava taotluse saamist ja otsustab, kas taotlus rahuldada.
6. Kui lõikes 1 osutatud juriidiline või füüsiline isik on esitanud kogu lõikes 2 osutatud teabe, rahuldab pädev asutus taotluse ja annab asjaomasele käitluskohale eelneva nõusoleku. Eelnev nõusolek võib sisaldada tingimusi seoses eelneva nõusoleku kehtivusajaga, asjaomaste jäätmeliikide ja -kogustega ning kasutatava tehnoloogiaga või muid tingimusi, mis on vajalikud, et tagada keskkonnahoidlik jäätmete käitlemine.
7. Erandina lõikest 6 võib pädev asutus eelneva nõusoleku taotluse rahuldamisest keelduda, kui ta ei ole veendunud, et eelneva nõusoleku andmine tagab jäätmete käitlemise kooskõlas jäätmehierarhiaga ja muude direktiivis 2008/98/EÜ sätestatud nõuetega või asjakohasel juhul parima võimaliku tehnika kasutamise kooskõlas direktiivi 2010/75/EL alusel koostatud järeldustega.
8. Eelneva nõusoleku taotluse rahuldamise või tagasilükkamise otsus edastatakse taotluse esitanud juriidilisele või füüsilisele isikule niipea, kui pädev asutus on selle vastu võtnud, ning see peab olema igakülgselt põhjendatud.
9. Taaskasutamiskohale antud eelnev nõusolek kehtib kümme aastat, kui eelneva nõusoleku taotluse rahuldamise otsuses ei ole märgitud teisiti. Selle ajavahemiku jooksul teeb pädev asutus vähemalt ühe artikli 60 kohase kontrolli. Vajaduse korral tehakse artiklis 62 osutatud riskipõhise hindamise alase lähenemisviisi alusel lisakontrolle.
10. Pädev asutus võib taaskasutamiskohale antud eelneva nõusoleku igal ajal tühistada, kui saadakse teavet, millest nähtub, et lõike 2 kohaselt esitatud teave on vale või et lõikes 6 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud. Eelneva nõusoleku tühistamise otsus peab olema igakülgselt põhjendatud ja sellest tuleb teatada asjaomasele käitluskohale.
11. Lõikes 1 osutatud juriidiline või füüsiline isik teavitab viivitamata asjaomast pädevat asutust kõikidest muudatustest teabes, mis on esitatud kooskõlas lõikega 2. Asjaomane pädev asutus hindab muudatusi igakülgselt ja vajaduse korral ajakohastab eelnevat nõusolekut või tühistab selle.
12. Juhul kui artikli 13 kohaselt on esitatud koondteatis seoses saadetistega, mis on määratud eelneva nõusoleku saanud käitluskohta, pikendatakse artikli 9 lõikes 4 osutatud nõusoleku kehtivusaega kolme aastani.
Erandina esimesest lõigust võivad asjaomased pädevad asutused igakülgselt põhjendatud juhtudel otsustada pikendada kehtivusaega lühemaks ajaks kui kolm aastat.
13. Pädevad asutused, kes on andnud käitluskohale käesoleva artikli kohaselt eelneva nõusoleku, teavitavad VI lisas esitatud vormi kasutades komisjoni ja asjakohasel juhul OECD sekretariaati järgmisest:
a) |
taaskasutamiskoha nimi, registreerimisnumber ja aadress; |
b) |
kasutatava tehnoloogia kirjeldus ja R-kood või koodid, millele on osutatud direktiivi 2008/98/EÜ II lisas; |
c) |
jäätmete tunnuskood või koodid jäätmete puhul, mille jaoks on eelnev nõusolek antud; |
d) |
eelneva nõusolekuga hõlmatud üldkogus; |
e) |
eelneva nõusoleku kehtivusaeg; |
f) |
eelneva nõusoleku muudatused; |
g) |
esitatud teabes tehtud muudatused; |
h) |
eelneva nõusoleku tühistamine. |
14. Erandina artiklitest 9, 10 ja 12, kui teatis on seotud eelneva nõusoleku saanud käitluskohta määratud saadetisega, kohaldatakse artikli 9 lõike 1 kohaselt antava nõusoleku, artikli 10 kohaselt kehtestatavate tingimuste või kõigi asjaomaste pädevate asutuste poolt artikli 12 kohaselt esitatavate vastuväidete suhtes seitsme tööpäeva pikkust tähtaega pärast kuupäeva, mil teatajat on kooskõlas artikli 8 lõikega 12 teavitatud sellest, et teatis on nõuetekohaselt esitatud.
15. Kui üks või mitu pädevat asutust soovivad küsida seoses teatisega, mis hõlmab eelneva nõusoleku saanud käitluskohta määratud saadetisi, lisateavet kooskõlas artikli 8 lõikega 2, 4, 7 või 9, lühendatakse nendes lõigetes ning artikli 8 lõigetes 3 ja 8 nimetatud tähtaegu järgmiselt:
a) |
viie tööpäevani artikli 8 lõigete 2, 3, 7 ja 8 puhul ning |
b) |
kolme tööpäevani artikli 8 lõigete 4 ja 9 puhul. |
16. Olenemata lõikest 14 võib asjaomane pädev asutus otsustada, et teatajalt lisateabe või täiendavate dokumentide saamiseks on vaja rohkem aega.
Sellisel juhul teavitab kõnealune pädev asutus sellest teatajat ja teisi asjaomaseid pädevaid asutusi seitsme tööpäeva jooksul pärast kuupäeva, mil teatajat on kooskõlas artikli 8 lõikega 12 teavitatud sellest, et teatis on nõuetekohaselt esitatud.
Artikli 9 lõikes 1 osutatud mis tahes otsuse tegemiseks vajalik aeg ei tohi kokku olla pikem kui 30 päeva pärast kuupäeva, mil teatajat on kooskõlas artikli 8 lõikega 12 teavitatud sellest, et teatis on nõuetekohaselt esitatud.
Artikkel 15
Lisasätted ajutise taaskasutamise ja ajutise kõrvaldamise kohta
1. Kui saadetis on ette nähtud ajutiseks taaskasutamiseks või ajutiseks kõrvaldamiseks, märgitakse teatamisdokumendis lisaks esialgsele ajutisele või lõplikule taaskasutamisele või järgnevale ajutisele või lõplikule kõrvaldamisele ka kõik käitluskohad, kus on kavas teostada järgnevat ajutist taaskasutamist ja lõplikku taaskasutamist ning ajutist kõrvaldamist ja lõplikku kõrvaldamist.
2. Lähte- ja sihtkoha pädevad asutused annavad oma nõusoleku ajutise taaskasutamise toiminguks või ajutise kõrvaldamise toiminguks ettenähtud jäätmete saadetisele või saadetistele ainult juhul, kui nad peavad artiklis 11 sätestatud tingimusi täidetuks või neil ei ole põhjust esitada artikli 12 kohaselt vastuväidet veole käitluskohtadesse, kus viiakse ellu mis tahes järgnev ajutine või lõplik taaskasutamine või järgnev ajutine või lõplik kõrvaldamine.
3. Kahe tööpäeva jooksul pärast jäätmete saabumist käitluskohta, kus toimub ajutise taaskasutamise toiming või ajutise kõrvaldamise toiming, esitab kõnealune käitluskoht teatajale ja asjaomastele pädevatele asutustele kinnituse selle kohta, et jäätmed on kätte saadud. See kinnitus esitatakse saatedokumendis või lisatakse sellele.
4. Niipea kui võimalik, ent mitte hiljem kui 30 päeva pärast ajutise taaskasutamise toimingu või ajutise kõrvaldamise toimingu teostamist ja mitte hiljem kui üks aasta või artikli 9 lõikes 6 osutatud lühem ajavahemik pärast jäätmete kättesaamist, esitab seda toimingut teostav käitluskoht teatajale ja asjaomastele pädevatele asutustele oma vastutusel tõendi toimingu teostamise kohta. See tõend esitatakse saatedokumendis või lisatakse sellele.
5. Kui ajutise taaskasutamise toimingu või ajutise kõrvaldamise toimingu teostanud taaskasutamis- või kõrvaldamiskoht toimetab jäätmed mõneks järgnevaks ajutise või lõpliku taaskasutamise toiminguks või järgnevaks ajutise või lõpliku kõrvaldamise toiminguks sihtriigis asuvasse käitluskohta, peab ta pärast jäätmete tarnimist võimalikult kiiresti, ent hiljemalt ühe aasta või artikli 9 lõikes 6 osutatud lühema ajavahemiku jooksul saama kõnealuselt käitluskohalt tõendi selle kohta, et järgnev ajutise või lõpliku taaskasutamise ning ajutise või lõpliku kõrvaldamise toiming on teostatud.
Lõikes 3 osutatud ajutise taaskasutamise toimingut või ajutise kõrvaldamise toimingut teostav käitluskoht edastab teatajale ja asjaomastele pädevatele asutustele viivitamata asjakohased tõendid, märkides ära saadetised, mida need tõendid puudutavad.
6. Selleks et tagada lõike 5 esimeses lõigus sätestatud tõendi sisu järjepidevus kogu liidus, võtab komisjon aegsasti enne artikli 27 lõike 5 kohase rakendusakti vastuvõtmist, ent hiljemalt 21. maiks 2025 vastu käesolevat artiklit täiendava delegeeritud õigusakti, millega määratakse kindlaks sellises tõendis esitatav teave. Nimetatud delegeeritud õigusakt võetakse vastu kooskõlas artikliga 80.
7. Kui käesoleva artikli lõikes 5 osutatud tarnimine toimub esialgses lähteriigis või mõnes teises liikmesriigis asuvasse käitluskohta ja see puudutab artikli 4 lõikes 1, 2 või 3 osutatud jäätmete saadetisi, tuleb kooskõlas käesoleva määrusega esitada uus teatis.
8. Kui käesoleva artikli lõikes 5 osutatud tarnimine toimub kolmandas riigis asuvasse käitluskohta ja see puudutab artikli 4 lõikes 1, 2 või 3 osutatud saadetisi, tuleb kooskõlas käesoleva määrusega esitada uus teatis ning asjaomaseid pädevaid asutusi käsitlevaid sätteid kohaldatakse ka esialgse lähteriigi esialgse pädeva asutuse suhtes.
Artikkel 16
Saadetisele nõusoleku andmise järgsed nõuded
1. Pärast seda, kui asjaomased pädevad asutused on andnud teatatud saadetisele nõusoleku, täidavad kõik asjaomased ettevõtjad saatedokumendi või koondteatise korral saatedokumentide märgitud punktid. Nad tagavad, et saatedokumendis sisalduv teave tehakse teistele saadetisega seotud füüsilistele ja juriidilistele isikutele, asjaomastele pädevatele asutustele ja kontrollides osalevatele ametiasutustele artiklis 27 osutatud süsteemi kaudu elektrooniliselt kättesaadavaks, sealhulgas jäätmeveo ajal.
2. Kui teataja on saanud lähte-, siht- ja transiidikoha pädevatelt asutustelt kirjaliku nõusoleku või võib eeldada transiidikoha pädeva asutuse vaikiva nõusoleku olemasolu, märgib teataja saadetise väljasaatmise tegeliku kuupäeva ning täidab IC lisa kohaselt saatedokumendi võimalikult suures ulatuses kooskõlas IA ja IB lisas esitatud teatamisdokumendi ja saatedokumendi täitmise juhistega ning esitab selle asjaomastele pädevatele asutustele ja muudele saadetisega seotud füüsilistele ja juriidilistele isikutele vähemalt kaks tööpäeva enne veo alustamist. Jäätmete tegelikku kogust, vedajat või vedajaid ja, kui see on kohaldatav, konteineri identifitseerimisnumbrit käsitleva teabe võib siiski esitada hiljemalt enne veo algust.
3. Teataja tagab, et lisaks saatedokumendi kättesaadavaks tegemisele vastavalt lõikele 1 tehakse asjaomastele pädevatele asutustele ja kontrollides osalevatele ametiasutustele, sealhulgas jäätmeveo ajal, elektrooniliselt kättesaadavaks ka teatamisdokument, mis sisaldab asjaomaste pädevate asutuste nõusolekuid ja nende kehtestatud tingimusi.
4. Kui lõigetes 1 ja 3 osutatud dokumente ei saa jäätmeveo ajal veebis kättesaadavaks teha, tagavad teataja ja vedaja või vedajad, et dokumendid on transpordivahendis muul kujul kättesaadavad. Sellisel juhul tagab teataja, et kõik dokumentides jäätmeveo ajal tehtavad muudatused või täiendused kantakse artiklis 27 osutatud süsteemi kaudu.
5. Käitluskoht esitab kahe tööpäeva jooksul pärast jäätmete kättesaamist teatajale ja asjaomastele pädevatele asutustele kinnituse selle kohta, et jäätmed on kätte saadud. See kinnitus esitatakse saatedokumendis või lisatakse sellele.
6. Lõpliku taaskasutamise toimingu või lõpliku kõrvaldamise toimingu teostanud käitluskoht esitab võimalikult kiiresti, ent hiljemalt 30 päeva pärast kõnealuse toimingu teostamist ning hiljemalt ühe aasta või artikli 9 lõikes 6 osutatud lühema ajavahemiku jooksul pärast jäätmete kättesaamist oma vastutusel tõendi selle kohta, et lõplik taaskasutamine või lõplik kõrvaldamine on teostatud.
7. Lõikes 6 osutatud tõend esitatakse teatajale ja asjaomastele pädevatele asutustele.
Artikkel 17
Pärast nõusoleku saamist tehtavad muudatused
1. Kui nõusoleku üksikasjades või tingimustes tehakse olulisi muudatusi, teatab teataja sellest viivitamata ja võimaluse korral enne veo alustamist asjaomastele pädevatele asutustele ja vastuvõtjale. Olulisteks muudatusteks peetakse muu hulgas muudatusi, mis on teatises esitatuga võrreldes tehtud jäätmete koguse, teekonna, sealhulgas võimalike alternatiivsete kavandatud teekondade, saadetise väljasaatmise kuupäeva või kuupäevade või vedaja või vedajate osas, või muudatusi veo kestuses, mis on tingitud pärast veo algust esinevatest ettenägematutest asjaoludest, mille tõttu ületatakse veo puhul kehtivusaega.
2. Lõikes 1 osutatud olulise muudatuse korral tuleb esitada uus teatis, välja arvatud juhul, kui kõik asjaomased pädevad asutused on seisukohal, et uut teatist ei ole vaja, ja teavitavad sellest teatajat. Pädevad asutused teavitavad teatajat võimalikult kiiresti, ent mitte hiljem kui viie tööpäeva jooksul pärast lõike 1 kohase teabe saamist. Kavandatud vedu ei toimu enne, kui asjaomased pädevad asutused on teatajat teavitanud. Kui vedu on juba alustatud, tagab teataja, et saadetis peatatakse niipea kui võimalik, kuni asjaomased pädevad asutused on teatajat teavitanud sellest, kas on vaja uut teatist.
3. Kui lõikes 1 osutatud oluliste muudatustega on seotud muud pädevad asutused kui esialgses teatises nimetatud asutused, tuleb esitada uus teatis.
2. PEATÜKK
Üldised teavitamisnõuded
Artikkel 18
Üldised teavitamisnõuded
1. Artikli 4 lõigetes 4 ja 5 osutatud jäätmete vedude suhtes kohaldatakse käesoleva artikli lõigetes 2–10 sätestatud üldisi teavitamisnõudeid.
2. Lõikes 1 osutatud vedu võib korraldada üksnes artikli 3 punkti 7 alapunktides ii, iii või iv osutatud jäätmesaadetise vedu korraldav isik, kui see isik on saanud loa või on registreeritud vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ IV peatükile.
3. Jäätmesaadetise vedu korraldav isik veab jäätmeid üksnes jäätmete taaskasutamise kohta, mis on saanud loa või on registreeritud vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ IV peatükile. Käitluskoht esitab loa või registreerimistõendi jäätmesaadetise vedu korraldavale isikule enne veo toimumist.
4. Kõik saadetisega seotud ettevõtjad täidavad VII lisas esitatud vormis asjakohast teavet tähistavad punktid ning tagavad, et see teave tehakse teistele saadetisega seotud isikutele, asjaomastele pädevatele asutustele ja kontrollides osalevatele ametiasutustele kooskõlas artikliga 27 elektrooniliselt kättesaadavaks, sealhulgas jäätmeveo ajal.
Kui jäätmesaadetise vedu korraldav isik ei ole artikli 3 punkti 7 alapunktis i osutatud esialgne jäätmetekitaja, tagab jäätmesaadetise vedu korraldav isik, et VII lisas esitatud dokumendile annab allkirja ka esialgne jäätmetekitaja või mõni artikli 3 punkti 7 alapunktis ii, iii või v osutatud isikutest, kui see on võimalik.
5. Jäätmesaadetise vedu korraldav isik täidab VII lisas esitatud vormi asjakohase teabega võimalikult suures ulatuses hiljemalt kaks tööpäeva enne veo alustamist. Jäätmete tegelikku kogust, vedajat või vedajaid ning kohaldataval juhul konteineri identifitseerimisnumbrit käsitleva teabe võib siiski esitada hiljemalt enne veo algust.
6. Kui lõigetes 4 ja 5 osutatud teavet ei saa transpordi ajal elektrooniliselt kättesaadavaks teha, tagavad jäätmesaadetise vedu korraldav isik ja vedaja(d), et teave tehakse transpordivahendis kättesaadavaks muul viisil, tingimusel et see teave vastab kooskõlas lõigetega 4 ja 5 elektrooniliselt kättesaadavaks tehtud teabele. Sellisel juhul tagab jäätmesaadetise vedu korraldav isik, et kõik dokumentides jäätmeveo ajal tehtavad muudatused või täiendused esitatakse artiklis 27 osutatud süsteemi kaudu.
7. Kui saadetis on ette nähtud ajutiseks taaskasutamiseks, märgitakse VII lisa kohases dokumendis lisaks esialgsele ajutisele või lõplikule taaskasutamisele ka esialgsele ajutisele taaskasutamisele vahetult järgneva taaskasutamise või ajutise taaskasutamise koht ning nende toimingute R-koodid, samuti teostataval juhul käitluskohad, kus on kavas teostada järgnevad ajutise või lõpliku taaskasutamise toimingud, ning asjaomaste taaskasutustoimingute R-koodid.
8. Taaskasutamiskoht või labor annab kahe tööpäeva jooksul jäätmesaadetise vedu korraldavale isikule kinnituse jäätmete kättesaamise kohta, täites VII lisas sisalduva asjakohase teabe. Kui taaskasutamiskohal või laboril puudub juurdepääs artiklis 27 osutatud süsteemile, esitab ta kinnituse jäätmesaadetise vedu korraldava isiku kaudu.
9. Taaskasutamiskoht esitab võimalikult kiiresti, ent hiljemalt 30 päeva jooksul pärast taaskasutamistoimingu teostamist ning hiljemalt ühe aasta jooksul pärast jäätmete kättesaamist oma vastutusel tõendi, et taaskasutamine on teostatud, täites VII lisas sisalduva asjakohase teabe. Kui taaskasutamiskohal puudub juurdepääs artiklis 27 osutatud süsteemile, esitab ta tõendi jäätmesaadetise vedu korraldava isiku kaudu.
10. Kõigi artikli 4 lõigetes 4 ja 5 osutatud jäätmesaadetiste kohta peavad jäätmesaadetise vedu korraldav isik ja vastuvõtja sõlmima jäätmete taaskasutamise lepingu. Kui vastuvõtja ei ole käitluskoha käitaja, kirjutab lepingule alla ka käitluskoha käitaja.
Esimeses lõigus osutatud leping peab olema sõlmitud ja kehtima hiljemalt VII lisa kohase dokumendi täitmise ajaks vastavalt lõikele 5 ning see peab jääma kehtivaks veo kestel kuni lõike 9 kohase tõendi väljaandmiseni.
Leping peab olema kooskõlas VII lisa kohase dokumendiga (kohaste dokumentidega) ning sisaldama vähemalt teavet jäätmesaadetise vedu korraldava isiku, vastuvõtja ja käitluskoha kohta, lepinguosalisi esindavate isikute kohta, jäätmete kirjeldust, jäätmete tunnuskoode, lepinguga hõlmatud jäätmete kogust, taaskasutamistoimingut ja lepingu kehtivusaega.
Leping peab sisaldama kohustust, et kui jäätmesaadetise vedu või jäätmete taaskasutamist ei saa teostada vastavalt kavandatule või kui jäätmed on lähetatud ebaseadusliku jäätmesaadetisena, peab jäätmesaadetise vedu korraldav isik või kui kõnealusel isikul ei ole võimalik tagada jäätmesaadetise veo või jäätmete taaskasutamise teostamist, siis vastuvõtja jäätmed tagasi võtma või tagama nende taaskasutamise alternatiivsel viisil ning vajaduse korral nende vahepealse ladustamise.
11. Jäätmesaadetise vedu korraldav isik või vastuvõtja esitab kontrollides osalevatele ametiasutustele nende taotluse alusel lõikes 10 osutatud lepingu ja mis tahes artikli 4 lõike 5 kohase kokkuleppe koopia.
12. VII lisas nõutav teave peab olema liikmesriikidele ja komisjonile kontrolli, täitmise tagamise, kavandamise ja statistilistel eesmärkidel kättesaadav kooskõlas artikliga 27 ja riigisiseste õigusaktidega.
13. Lõigetes 2–9 osutatud teavet käsitletakse konfidentsiaalsena, kui see on nõutav liidu või riigisiseste õigusaktidega.
14. Kui jäätmeid veetakse kahe käitluskoha vahel, mille üle teostab kontrolli sama juriidiline isik, võib lõikes 10 osutatud lepingu asendada selle juriidilise isiku deklaratsiooniga. Kõnealune deklaratsioon hõlmab mutatis mutandis lõikes 10 osutatud kohustusi.
15. Hiljemalt 21. maiks 2026 võtab komisjon kooskõlas artikliga 80 vastu käesolevat määrust täiendava delegeeritud õigusakti, millega kehtestatakse VII lisa kohase dokumendi täitmise juhised.
3. PEATÜKK
Jäätmete segamine, dokumendid ja juurdepääs teabele
Artikkel 19
Keeld segada jäätmeid veo ajal
Teatises nimetatud või artiklis 18 osutatud jäätmeid ei tohi alates veo alustamisest kuni jäätmete vastuvõtmiseni taaskasutamis- või kõrvaldamiskohas muude jäätmetega või muude ainete või esemetega segada.
Artikkel 20
Dokumentide ja teabe säilitamine
1. Pädevad asutused, teataja, vastuvõtja ja jäätmeid vastu võttev käitluskoht säilitavad liidus kogu teavet ja kõiki dokumente, mis on teatatud saadetistega seoses esitatud või vahetatud, vähemalt viis aastat pärast artikli 15 lõike 4 või artikli 16 lõike 6 kohase tõendi esitamise kuupäeva.
Artikli 13 kohaste koondteatiste puhul kohaldatakse esimeses lõigus osutatud kohustust alates viimase artikli 15 lõike 4 või artikli 16 lõike 6 kohase tõendi esitamise kuupäevast.
2. Jäätmesaadetise vedu korraldav isik, vastuvõtja ja jäätmeid vastu võttev käitluskoht säilitavad artikli 18 kohaselt esitatud teavet liidus vähemalt viis aastat alates artikli 18 lõike 9 kohase tõendi esitamise kuupäevast.
3. Pädevad asutused säilitavad liidus kogu teavet ja kõiki dokumente, mis on ebaseaduslike jäätmesaadetistega seoses esitatud või vahetatud, vähemalt viis aastat alates tagasivõtmise või alternatiivse taaskasutamise või kõrvaldamise teostamise kuupäevast.
Artikkel 21
Teabe avaldamine, mis käsitleb saadetisi
Komisjon avaldab oma veebisaidil teabe, mis käsitleb saadetiste teatisi ja saadetisi, mille suhtes kohaldatakse XII lisas osutatud üldisi teavitamisnõudeid, ning ajakohastab seda kord kuus. Sel eesmärgil teeb komisjon artiklis 27 osutatud kesksüsteemist asjakohaste andmete väljavõtteid.
4. PEATÜKK
Tagasivõtumenetlused ja -kohustused
Artikkel 22
Nõusoleku saanud saadetise tagasivõtmine, kui vedu ei saa teostada vastavalt kavandatule
1. Kui mõni asjaomane pädev asutus saab teada, et jäätmesaadetiste vedu või jäätmete taaskasutamist või kõrvaldamist, millele asjaomased pädevad asutused on andnud nõusoleku, ei saa vastavalt kavandatule teostada kooskõlas teatamis- ja saatedokumentides või artiklis 6 osutatud lepingus sätestatud tingimustega, ning kui sellise veo puhul ei ole tegemist ebaseadusliku jäätmesaadetisega, teatab selline asutus sellest viivitamata lähtekoha pädevale asutusele. Kui taaskasutamis- või kõrvaldamiskoht keeldub saadetist vastu võtmast, teatab ta sellest viivitamata sihtkoha pädevale asutusele.
2. Lähtekoha pädev asutus tagab, et teataja või asjakohasel juhul lõike 11 või 12 kohaselt teatajana käsitatav isik viib kõnealused jäätmed nende kõrvaldamise või taaskasutamise korraldamiseks tagasi tema jurisdiktsiooni alla kuuluvasse piirkonda või muusse kohta lähteriigi territooriumil, välja arvatud lõikes 3 osutatud juhtudel. Kui see ei ole teostatav, täidab pädev asutus ise või tema nimel tegutsev füüsiline või juriidiline isik käesolevat artiklit.
Esimeses lõigus osutatud tagasivõtmine toimub 90 päeva jooksul või asjaomaste pädevate asutuste vahel kokku lepitud muu ajavahemiku jooksul pärast seda, kui lähtekoha pädev asutus saab teada või siht- või transiidikoha pädevad asutused on talle teatanud, et nõusoleku saanud jäätmesaadetise vedu või nende jäätmete taaskasutamist või kõrvaldamist ei saa teostada vastavalt kavandatule, ning talle on teatatud selle põhjustest. Sellise teatamise põhjuseks võib muu hulgas olla teave, mis teised pädevad asutused on siht- või transiidikoha pädevatele asutustele esitanud.
3. Lõikes 2 sätestatud tagasivõtukohustust ei kohaldata, kui lähte-, transiidi- ja sihtkoha asjaomased pädevad asutused on veendunud, et teatajal või asjakohasel juhul lõike 11 või 12 kohaselt teatajana käsitataval isikul on võimalik jäätmeid alternatiivsel viisil taaskasutada või kõrvaldada sihtkohariigis või mujal või kui see ei ole teostatav, siis on seda võimalik teha lähtekoha pädeval asutusel või tema nimel tegutseval juriidilisel või füüsilisel isikul.
Lõikes 2 sätestatud tagasivõtukohustust ei kohaldata, kui veetud jäätmed on asjaomases käitluskohas teostatud toimingu käigus pöördumatult segatud muude jäätmetega nii, et nende koostis või laad on muutunud või et kõnealuseid jäätmeid ei saa enam üksteisest eraldada, ning seda on tehtud enne, kui asjaomane pädev asutus on teada saanud, et teatatud saadetise vedu ei saa teostada, nagu on osutatud lõikes 1. Selline jäätmesegu tuleb taaskasutada või kõrvaldada alternatiivsel viisil kooskõlas käesoleva lõike esimese lõiguga.
4. Kui kasutatakse lõikes 3 osutatud alternatiivset menetlust, tagab teataja või asjakohasel juhul lõike 11 või 12 kohaselt teatajana käsitatav isik või kui see ei ole teostatav, siis lähtekoha pädev asutus või tema nimel tegutsev füüsiline või juriidiline isik, et asjaomaseid jäätmeid käideldakse keskkonnahoidlikult kooskõlas artikliga 59.
5. Lõikes 2 osutatud tagasivõtmise korral tuleb esitada uus teatis, välja arvatud juhul, kui asjaomased pädevad asutused lepivad kokku, et lähtekoha esialgse pädeva asutuse igakülgselt põhjendatud taotlus on piisav.
Asjakohasel juhul esitab esialgne teataja või asjakohasel juhul lõike 11 või 12 kohaselt teatajana käsitatav isik uue teatise või kui ka see ei ole teostatav, siis teeb seda lähtekoha esialgne pädev asutus või tema nimel tegutsev füüsiline või juriidiline isik.
Pädevad asutused ei ole vastu ega esita vastuväiteid jäätmete tagasisaatmisele, kui vedu ei saa teostada vastavalt kavandatule, ega nende jäätmetega seotud taaskasutamis- või kõrvaldamistoimingutele.
6. Kui kasutatakse alternatiivset menetlust väljaspool esialgset sihtriiki, nagu on osutatud lõikes 3, esitab asjakohasel juhul esialgne teataja või asjakohasel juhul lõike 11 või 12 kohaselt teatajana käsitatav isik uue teatise või kui see ei ole teostatav, siis teeb seda lähtekoha esialgne pädev asutus või tema nimel tegutsev füüsiline või juriidiline isik.
Kui teataja esitab sellise uue teatise, tuleb see esitada ka esialgse lähteriigi pädevale asutusele.
7. Kui kasutatakse alternatiivset menetlust esialgses sihtriigis, nagu on osutatud lõikes 3, siis uut teatist ei nõuta ning piisab igakülgselt põhjendatud taotlusest. Sellise igakülgselt põhjendatud taotluse alternatiivse menetluse jaoks nõusoleku saamiseks esitab esialgne teataja siht- ja lähtekoha pädevatele asutustele või kui see ei ole teostatav, siis lähtekoha esialgne pädev asutus sihtkoha pädevale asutusele.
8. Kui kooskõlas lõikega 5 või 7 ei pea uut teatist esitama, koostab esialgne teataja või asjakohasel juhul lõike 11 või 12 kohaselt teatajana käsitatav isik artiklite 15 või 16 kohaselt uue saatedokumendi või kui see ei ole teostatav, siis teeb seda lähtekoha esialgne pädev asutus või tema nimel tegutsev füüsiline või juriidiline isik.
Kui lähtekoha esialgne pädev asutus esitab lõike 5 või 6 kohaselt uue teatise, ei nõuta uut finantstagatist või samaväärset kindlustust.
9. Teataja ning, kui see on kohaldatav, lähteriigi kohustus võtta jäätmed tagasi või korraldada nende alternatiivne taaskasutamine või kõrvaldamine lõpeb siis, kui käitluskoht annab välja artikli 16 lõikes 6 või asjakohasel juhul artikli 15 lõikes 5 osutatud tõendi lõpliku taaskasutamise või lõpliku kõrvaldamise kohta. Artikli 7 lõikes 6 osutatud ajutise taaskasutamise või ajutise kõrvaldamise korral lõpeb lähteriigi kohustus siis, kui käitluskoht annab välja artikli 15 lõikes 4 osutatud tõendi.
Kui käitluskoht annab välja tõendi taaskasutamise või kõrvaldamise kohta viisil, mille tulemuseks on ebaseaduslik jäätmesaadetis ja finantstagatise vabastamine, kohaldatakse artikli 25 lõiget 8 ja artikli 26 lõiget 2.
10. Kui liikmesriik avastab jäätmed, mille vedu või taaskasutamist ja kõrvaldamist ei saa vastavalt kavandatule teostada, vastutab pädev asutus, kelle jurisdiktsiooni alla kuulub piirkond, kus jäätmed avastati, niisuguste meetmete võtmise tagamise eest, mille eesmärk on jäätmete turvaline ladustamine kuni nende tagasisaatmiseni või lõpliku taaskasutamise või lõpliku kõrvaldamiseni alternatiivsel viisil.
11. Kui artikli 3 punkti 6 alapunkti a alapunktis iv nimetatud teataja ei täida käesolevas artiklis ja artiklis 24 sätestatud tagasivõtukohustusi, käsitatakse tagasivõtukohustuste kohaldamisel teatajana artikli 3 punkti 6 alapunkti a alapunktides i, ii või iii nimetatud esialgset jäätmetekitajat, uut jäätmetekitajat või jäätmekogujat, kes on volitanud edasimüüjat või vahendajat enda nimel tegutsema.
12. Kui artikli 3 punkti 6 alapunkti a alapunktis i, ii või iii nimetatud teataja ei täida käesolevas artiklis ja artiklis 24 sätestatud tagasivõtukohustusi, käsitatakse kõnealuste tagasivõtukohustuste kohaldamisel teatajana artikli 3 punkti 6 alapunkti a alapunktis v nimetatud jäätmevaldajat.
Artikkel 23
Üldiste teavitamisnõuete kohaldamisalasse kuuluva saadetise tagasivõtmine, kui vedu ei saa teostada vastavalt kavandatule
1. Kui artikli 4 lõikes 4 või 5 osutatud jäätmete vedu või selle taaskasutamist ei saa VII lisas esitatud dokumendi või artikli 18 lõikes 10 osutatud lepingu kohaselt teostada kavandatule vastavalt ja kui niisuguse veo puhul ei ole tegemist ebaseadusliku jäätmesaadetisega, teavitab kooskõlas artikliga 18 jäätmesaadetise veo korraldanud isik sellest viivitamata lähtekoha pädevat asutust. Sellisel juhul viib jäätmesaadetise vedu korraldav isik või vastuvõtja artikli 18 lõikes 10 osutatud kohustusi järgides jäätmed lähteriiki tagasi või tagab nende taaskasutamise alternatiivsel viisil sihtriigis või mujal ning tagab vajaduse korral meetmete võtmise jäätmete turvaliseks ladustamiseks kuni nende tagasisaatmiseni või lõpliku taaskasutamise või lõpliku kõrvaldamiseni alternatiivsel viisil.
Jäätmete tagasivõtmine või alternatiivsel viisil taaskasutamine toimub 90 päeva jooksul või mis tahes muu ajavahemiku jooksul, milles asjaomased pädevad asutused on kokku leppinud, pärast kuupäeva, mil jäätmesaadetise vedu korraldav isik teavitas kooskõlas esimese lõiguga lähtekoha pädevat asutust.
2. Lõikes 1 osutatud alternatiivse menetluse kasutamise korral tagab jäätmesaadetise vedu korraldav isik või asjakohasel juhul vastuvõtja, et asjaomaseid jäätmeid käideldakse keskkonnahoidlikult ja kooskõlas artikliga 59.
3. Tagasivõtmise või alternatiivse menetluse kasutamise korral väljaspool esialgset sihtriiki, nagu on osutatud lõikes 1, täidab ja esitab VII lisas esitatud dokumendis asjakohase teabe esialgne jäätmesaadetise veo korraldanud isik kooskõlas artikliga 18. Kui tagasivõtmiseks või alternatiivseks menetluseks ettenähtud saadetise suhtes kohaldatakse artikli 4 lõiget 1, 2 või 3, kohaldatakse artiklit 22 mutatis mutandis.
4. Kui lähtekoha pädev asutus saab teada, et artikli 4 lõikes 4 või 5 osutatud jäätmete vedu või selle taaskasutamine ei ole vastavalt kavandatule teostatud ja et lõike 1 kohased jäätmete tagasivõtmise või alternatiivse taaskasutamise korraldamise kohustused ei ole täidetud, võtab lähtekoha pädev asutus kõik vajalikud meetmed tagamaks, et jäätmesaadetise veo korraldanud isik võtab jäätmed tagasi või korraldab nende taaskasutamise alternatiivsel viisil, ning tagab vajaduse korral meetmete võtmise jäätmete turvaliseks ladustamiseks kuni nende tagasisaatmiseni või lõpliku taaskasutamise või lõpliku kõrvaldamiseni alternatiivsel viisil. Kui jäätmesaadetise veo korraldanud isiku jaoks ei ole tagasivõtukohustuste täitmine teostatav, täidab neid kohustusi asjakohasel juhul lõike 5 või 6 kohaselt jäätmesaadetise vedu korraldava isikuna käsitatav isik.
5. Kui artikli 3 punkti 7 alapunktis iv nimetatud jäätmesaadetise vedu korraldav isik ei täida käesolevas artiklis või artiklis 24 sätestatud tagasivõtukohustusi, käsitatakse tagasivõtukohustuste kohaldamisel jäätmesaadetise vedu korraldava isikuna artikli 3 punkti 7 alapunktides i, ii või iii nimetatud esialgset jäätmetekitajat, uut jäätmetekitajat või jäätmekogujat, kes on volitanud edasimüüjat või vahendajat enda nimel tegutsema.
6. Kui artikli 3 punkti 7 alapunktis i, ii või iii nimetatud jäätmesaadetise vedu korraldav isik ei täida käesolevas artiklis või artiklis 24 sätestatud tagasivõtukohustusi, käsitatakse kõnealuste tagasivõtukohustuste kohaldamisel jäätmesaadetise vedu korraldava isikuna artikli 3 punkti 7 alapunktis v nimetatud jäätmevaldajat.
7. Kui jäätmesaadetise vedu korraldava isiku või lõike 5 või 6 kohaselt vastutavaks peetava isiku jaoks ei ole lõikes 4 sätestatud tagasivõtukohustuste täitmine teostatav, peetakse käesoleva artikli kohaste kohustuste täitmise eest vastutavaks lähtekoha pädevat asutust või tema nimel tegutsevat füüsilist või juriidilist isikut.
Artikkel 24
Tagasivõtmise kulud, kui vedu ei saa teostada vastavalt kavandatule
1. Kulud, mis tekivad selliste jäätmete tagasisaatmisel või taaskasutamisel või kõrvaldamisel alternatiivsel viisil, mille vedu ei saa teostada vastavalt kavandatule, sealhulgas jäätmeveo, taaskasutamise või kõrvaldamise kulud vastavalt artikli 22 lõikele 2 või 3, ning alates kuupäevast, mil lähtekoha pädev asutus saab teada, et jäätmesaadetise vedu või taaskasutamist või kõrvaldamist ei saa teostada vastavalt kavandatule, ka artikli 22 lõike 10 kohased ladustamiskulud nõutakse sisse kooskõlas järgmise korraga:
a) |
algselt teatajalt või kui see ei ole teostatav, siis kooskõlas punktiga b; |
b) |
asjakohasel juhul artikli 22 lõike 11 või 12 kohaselt teatajana käsitatavalt füüsiliselt või juriidiliselt isikult või kui see ei ole teostatav, siis kooskõlas punktiga c; |
c) |
muudelt füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt või kui see ei ole teostatav, siis kooskõlas punktiga d; |
d) |
lähtekoha pädevalt asutuselt või kui ka see ei ole teostatav, siis kooskõlas punktiga e; |
e) |
muul asjaomaste pädevate asutuste vahel kokku lepitud viisil. |
2. Enne kulude sissenõudmist muult isikult kui esialgne teataja kasutatakse artiklis 7 osutatud finantstagatist või samaväärset kindlustust. Kui finantstagatist või samaväärset kindlustust ei ole või kulud ületavad finantstagatise või samaväärse kindlustusega kaetavat summat, nõutakse kulud sisse kooskõlas lõikes 1 osutatud korraga.
3. Käesolevat artiklit kohaldatakse mutatis mutandis kulude suhtes, mis tekivad jäätmete tagasivõtmisel või alternatiivsel taaskasutamisel kooskõlas artikliga 23.
4. Käesolev artikkel ei piira vastutust käsitleva liidu ja riigisisese õiguse kohaldamist.
Artikkel 25
Ebaseadusliku jäätmesaadetise tagasivõtmine
1. Kui pädev asutus avastab saadetise, mis tema arvates võib olla ebaseaduslik jäätmesaadetis, teavitab ta sellest viivitamata teisi asjaomaseid pädevaid asutusi.
2. Kui vastutuse ebaseadusliku jäätmesaadetise eest saab panna teatajale, tagab lähtekoha pädev asutus, et jäätmed võetakse tagasi
a) |
teataja või asjakohasel juhul isiku poolt, keda peetakse teatajaks vastavalt lõikele 6 või 7, et korraldada nende kõrvaldamine või taaskasutamine, või kui see ei ole teostatav, siis kooskõlas käesoleva lõike punktiga c, või kui teatist ei ole esitatud, siis kooskõlas käesoleva lõike punktiga b; |
b) |
isiku poolt, keda peetakse teatajaks vastavalt artikli 3 punktile 6, või asjakohasel juhul isiku poolt, keda peetakse teatajaks vastavalt lõikele 6 või 7, et korraldada nende kõrvaldamine või taaskasutamine, või kui see ei ole teostatav, siis kooskõlas käesoleva lõike punktiga c; |
c) |
lähtekoha pädeva asutuse või tema nimel tegutseva füüsilise või juriidilise isiku poolt, et korraldada nende kõrvaldamine või taaskasutamine. |
3. Lõikes 2 sätestatud tagasivõtukohustust ei kohaldata, kui asjaomased lähtekoha, transiidikoha ja sihtkoha pädevad asutused ning asjakohasel juhul teataja või teatajaks peetav isik nõustuvad ja on veendunud, et jäätmed on võimalik
a) |
taaskasutada või kõrvaldada alternatiivsel viisil teataja või asjakohasel juhul lõike 6 või 7 kohaselt teatajaks peetava isiku poolt või, kui see ei ole teostatav, siis lähtekoha pädeva asutuse või tema nimel tegutseva füüsilise või juriidilise isiku poolt siht-, transiidi- või lähteriigis või kui see ei ole teostatav, siis kooskõlas punktiga b; |
b) |
taaskasutada või kõrvaldada alternatiivsel viisil teataja või asjakohasel juhul lõike 6 või 7 kohaselt teatajaks peetava isiku poolt või, kui see ei ole teostatav, siis lähtekoha pädeva asutuse või tema nimel tegutseva juriidilise või füüsilise isiku poolt mõnes muus riigis, kui kõik asjaomased pädevad asutused sellega nõustuvad. |
Ekspordi või impordi korral toimub esimese lõigu kohaselt kokku lepitud alternatiivsel viisil taaskasutamine või kõrvaldamine üksnes juhul, kui tagasivõtmine vastavalt lõikele 2 ei ole teostatav.
4. Kui taaskasutamine või kõrvaldamine toimub lõikes 3 osutatud alternatiivsel viisil, tagab teataja või asjakohasel juhul lõike 6 või 7 kohaselt teatajaks peetav isik või, kui see ei ole teostatav, lähtekoha pädev asutus või tema nimel tegutsev füüsiline või juriidiline isik, et asjaomaseid jäätmeid käideldakse keskkonnahoidlikult kooskõlas artikliga 59.
5. Lõigetes 2 ja 3 osutatud tagasivõtmine, taaskasutamine või kõrvaldamine toimub 30 päeva jooksul või muu ajavahemiku jooksul, milles asjaomased pädevad asutused võivad kokku leppida pärast seda kuupäeva, kui lähtekoha pädev asutus saab teada või siht- või transiidikoha pädevad asutused on teda teavitanud ebaseaduslikust jäätmesaadetisest ja teatanud selle põhjustest. Sellise teatamise põhjuseks võib muu hulgas olla teave, mis teised pädevad asutused on siht- või transiidikoha pädevatele asutustele esitanud.
Lõikes 2 osutatud tagasivõtmise korral tuleb esitada uus teatis, välja arvatud juhul, kui asjaomased pädevad asutused lepivad kokku, et lähtekoha esialgse pädeva asutuse nõuetekohaselt põhjendatud taotlus on piisav.
Kui on vaja uut teatist, esitab selle kooskõlas lõikega 2 määratud isik või asutus.
Pädevad asutused ei ole vastu ega esita vastuväiteid ebaseadusliku jäätmesaadetisega seotud jäätmete tagasisaatmisele. Kui taaskasutamine või kõrvaldamine toimub lõikes 3 osutatud alternatiivsel viisil väljaspool riiki, kus ebaseaduslik jäätmesaadetis avastati, esitab uue teatise selles lõikes loetletud isik või asutus vastavalt selles lõikes osutatud järjestusele.
Asjaomased pädevad asutused teevad vajaduse korral koostööd, et tagada jäätmete tagasivõtmine või taaskasutamine või kõrvaldamine alternatiivsel viisil, nagu on osutatud lõigetes 2 ja 3.
6. Kui artikli 3 punkti 6 punktis a alapunktis iv nimetatud teataja ei täida käesolevas artiklis või artiklis 26 sätestatud tagasivõtukohustust, käsitatakse tagasivõtukohustuse kohaldamisel teatajana vastavalt artikli 3 punkti 6 punkti a alapunktides i, ii või iii nimetatud esialgset jäätmetekitajat, uut jäätmetekitajat või jäätmekogujat, kes on volitanud kõnealust edasimüüjat või vahendajat enda nimel tegutsema.
7. Kui artikli 3 punkti 6 punkti a alapunktides i, ii või iii nimetatud teataja ei täida käesolevas artiklis või artiklis 26 sätestatud tagasivõtukohustust, käsitatakse kõnealuste tagasivõtukohustuste kohaldamisel teatajana artikli 3 punkti 6 punkti a alapunktis v nimetatud jäätmevaldajat.
8. Kui vastutuse ebaseadusliku jäätmesaadetise eest saab panna vastuvõtjale, tagab sihtkoha pädev asutus, et jäätmed taaskasutatakse või kõrvaldatakse keskkonnahoidlikult
a) |
vastuvõtja poolt või kui see ei ole teostatav, siis kooskõlas punktiga b; |
b) |
pädeva asutuse või tema nimel tegutseva juriidilise või füüsilise isiku poolt. |
Esimeses lõigus osutatud taaskasutamine või kõrvaldamine toimub 30 päeva jooksul või muu ajavahemiku jooksul, milles asjaomased pädevad asutused võivad kokku leppida pärast kuupäeva, mil sihtkoha pädev asutus saab teada või lähte- või transiidikoha pädev asutus on teda teavitanud ebaseaduslikust jäätmesaadetisest ning teatanud selle põhjustest. Sellise teatamise põhjuseks võib muu hulgas olla teave, mis teised pädevad asutused on lähte- või transiidikoha pädevatele asutustele esitanud.
Asjaomased pädevad asutused teevad vajaduse korral jäätmete taaskasutamisel või kõrvaldamisel koostööd kooskõlas käesoleva lõikega.
9. Kui uut teatist ei nõuta, koostab tagasivõtmise eest vastutav isik uue saatedokumendi kooskõlas artiklitega 15 või 16 või kui see ei ole teostatav, siis teeb seda lähtekoha esialgne pädev asutus.
Kui lõike 2 punkti c kohast tagasivõtmist teostav lähtekoha esialgne pädev asutus esitab uue teatise, ei nõuta uut finantstagatist või samaväärset kindlustust.
10. Kui vastutust ebaseadusliku jäätmesaadetise eest ei saa panna ei teatajale ega vastuvõtjale, teevad asjaomased pädevad asutused koostööd, et tagada jäätmete taaskasutamine või kõrvaldamine.
11. Kui ebaseaduslik jäätmesaadetis avastatakse pärast artikli 7 lõikes 6 osutatud ajutise taaskasutamise või ajutise kõrvaldamise toimingu teostamist, lõpeb lähteriigi kohustus jäätmed tagasi võtta või korraldada taaskasutamine või kõrvaldamine alternatiivsel viisil siis, kui käitluskoht on välja andnud artikli 15 lõikes 4 osutatud tõendi.
Kui käitluskoht annab välja tõendi taaskasutamise või kõrvaldamise kohta viisil, mille tulemuseks on ebaseaduslik jäätmesaadetis ja finantstagatise või samaväärse kindlustuse vabastamine, kohaldatakse käesoleva artikli lõiget 8 ja artikli 26 lõiget 2.
12. Kui liikmesriigis avastatakse ebaseaduslikust jäätmesaadetisest pärit jäätmed, vastutab pädev asutus, kelle jurisdiktsiooni alla kuulub piirkond, kus jäätmed avastati, meetmete võtmise eest, et tagada jäätmete turvaline ladustamine kuni nende tagasisaatmiseni või lõpliku taaskasutamiseni või lõpliku kõrvaldamiseni alternatiivsel viisil.
13. Artikleid 37, 39 ja 40 ning artikli 45 lõikes 6 osutatud delegeeritud õigusaktis sisalduvaid ekspordikeelde ei kohaldata, kui ebaseaduslikud jäätmesaadetised on lähteriiki tagasi saadetud ning selle riigi suhtes kohaldatakse nimetatud sätetes sätestatud keeldusid.
14. Kui artikli 4 lõigetes 4 või 5 osutatud jäätmesaadetist käsitatakse ebaseadusliku jäätmesaadetisena, kohaldatakse käesolevat artiklit mutatis mutandis vedu korraldava isiku ja asjaomaste pädevate asutuste suhtes.
15. Käesolevat artiklit kohaldatakse, ilma et see piiraks vastutust käsitlevate liidu ja riigisisese õiguse kohaldamist.
Artikkel 26
Ebaseadusliku jäätmesaadetise tagasivõtmise kulud
1. Kulud, mis tekivad seoses ebaseaduslikust saadetisest pärit jäätmete tagasivõtmisega või taaskasutamise või kõrvaldamisega alternatiivsel viisil, sealhulgas nende jäätmete transpordi, taaskasutamise või kõrvaldamise kulud vastavalt artikli 25 lõikele 2 või 3, ning alates kuupäevast, mil lähtekoha pädev asutus saab teada, et saadetis on ebaseaduslik, ka artikli 25 lõike 12 kohased ladustamiskulud nõutakse sisse
a) |
artikli 25 lõike 2 punktis a nimetatud teatajalt või teatajaks peetavalt isikult või, kui see ei ole teostatav, siis kooskõlas punktiga c, või kui teatist ei ole esitatud, siis kooskõlas punktiga b; |
b) |
artikli 25 lõike 2 punktis b osutatud teatajaks peetavalt isikult või asjakohasel juhul muult füüsiliselt või juriidiliselt isikult või kui see ei ole teostatav, siis kooskõlas punktiga c; |
c) |
lähtekoha pädevalt asutuselt. |
2. Artikli 25 lõike 8 kohasest taaskasutamisest või kõrvaldamisest tulenevad kulud, sealhulgas artikli 25 lõike 12 kohased võimalikud transpordi- ja ladustamiskulud nõutakse sisse vastuvõtjalt või kui see ei ole teostatav, siis sihtkoha pädevalt asutuselt.
3. Artikli 25 lõike 10 kohasest taaskasutamisest või kõrvaldamisest tulenevad kulud, sealhulgas artikli 25 lõike 12 kohased võimalikud transpordi- ja ladustamiskulud nõutakse sisse
a) |
teatajalt või teatajaks peetavalt isikult vastavalt artikli 25 lõike 2 punktile b, artikli 25 lõikele 6 või artikli 25 lõikele 7, või vastuvõtjalt või mõlemalt, sõltuvalt asjaomaste pädevate asutuste otsusest, või kui see ei ole teostatav, siis kooskõlas punktiga b; |
b) |
asjakohasel juhul muult füüsiliselt või juriidiliselt isikult või kui ka see ei ole teostatav, siis kooskõlas punktiga c; |
c) |
lähte- ja sihtkoha pädevatelt asutustelt. |
4. Kui teatis on esitatud ja teataja ei täida oma kohustusi seoses sissenõutavate kuludega, kasutatakse artiklis 7 osutatud finantstagatist või samaväärset kindlustust enne lõike 1, 2 või 3 kohast kulude sissenõudmist muult isikult kui teataja või vastuvõtja. Kui kulud ületavad finantstagatise või samaväärse kindlustuse kaetava summa, nõutakse kulud sisse vastavalt lõigetele 1, 2 ja 3.
5. Kui artikli 4 lõigetes 4 või 5 osutatud jäätmesaadetist käsitatakse ebaseaduslikuna, kohaldatakse käesolevat artiklit mutatis mutandis vedu korraldava isiku ja asjaomaste pädevate asutuste suhtes.
6. Käesolevat artiklit kohaldatakse, ilma et see piiraks vastutust käsitlevate liidu ja riigisisese õiguse kohaldamist.
5. PEATÜKK
Üldsätted
Artikkel 27
Teabe elektrooniline esitamine ja vahetus
1. Järgmist teavet ja järgmisi dokumente esitatakse ning vahetatakse elektrooniliselt lõikes 3 osutatud kesksüsteemi keskuse või muude lõike 4 kohaste koostalitlusvõimeliste süsteemide või tarkvara kaudu:
a) |
artikli 4 lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud jäätmete puhul:
|
b) |
artikli 4 lõigetes 4 ja 5 osutatud jäätmete puhul teave ja dokumendid, kinnitus ja tõendid vastavalt artiklile 18; |
c) |
kohaldataval juhul teave ja dokumendid, mis on seotud eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku menetlusega ning üldiste teavitamisnõuetega vastavalt artiklitele 34 ja 35 ning IV, V ja VI jaotisele. |
2. Selleks et hoida lõike 1 kohaselt nõutud teabe ja dokumentide loetelu ajakohasena seoses mis tahes muudatustega elektroonilise teabevahetuse ja esitamise süsteemides, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 80 vastu delegeeritud õigusakte lõike 1 muutmiseks, et muuta teabe ja dokumentide loetelu.
3. Komisjon haldab kesksüsteemi, mis võimaldab lõikes 1 osutatud teabe ja dokumentide elektroonilist esitamist ja vahetamist. See kesksüsteem on keskus, mida kasutatakse lõikes 1 osutatud teabe ja dokumentide reaalajas vahetamiseks olemasolevate elektroonilise andmevahetuse süsteemide või tarkvara vahel.
Esimeses lõigus osutatud keskust kasutatakse ka teabe ja dokumentide reaalajas vahetamiseks, nagu on osutatud lõikes 1, kui tegemist on liidusiseste saadetistega, mille puhul toimub transiit läbi kolmandate riikide, ekspordiga liidust, impordiga liitu ja liitu läbiva transiidiga, kui pädevad asutused, ekspordi-, väljumis- ja sisenemistolliasutused, kontrollides osalevad ametiasutused ja kolmandate riikide ettevõtjad ühenduvad selle keskusega kättesaadava süsteemi või tarkvara kaudu, millisel juhul kohaldatakse lõiget 4 mutatis mutandis, või käesoleva lõike kolmandas lõigus osutatud veebisaidi kaudu.
Kõnealune kesksüsteem pakub ka veebisaiti lõikes 1 osutatud teabe ja dokumentide ettevalmistamiseks ja töötlemiseks seoses liidusiseste saadetistega, seoses liidusiseste saadetistega, mille puhul toimub transiit läbi kolmandate riikide, ning seoses ekspordiga liidust, impordiga liitu ja liitu läbiva transiidiga. Sellist veebisaiti võivad lõikes 1 osutatud teabe ja dokumentide otseseks elektrooniliseks esitamiseks ja vahetamiseks kasutada pädevad asutused, kontrollides osalevad asutused ja ettevõtjad liikmesriikides ja kolmandates riikides, kes ei kasuta elektroonilise andmevahetuse süsteeme või tarkvara.
Esimeses, teises ja kolmandas lõigus osutatud tarkvara peab olema koostalitlusvõimeline lõikes 3 osutatud kesksüsteemiga, vahetama selle kesksüsteemi kaudu reaalajas teavet ja dokumente ning seda tuleb käitada vastavalt komisjoni poolt lõike 5 kohaselt vastu võetud rakendusaktides sätestatud nõuetele ja reeglitele.
Kesksüsteem hõlbustab dokumentide säilitamist kooskõlas artikliga 20.
Kesksüsteem tagab ka koostalitlusvõime määruse (EL) 2020/1056 alusel loodud elektroonilise kaubaveoteabe keskkonnaga.
Nelja aasta jooksul pärast lõikes 5 osutatud rakendusakti vastuvõtmist tagab komisjon kõnealuse kesksüsteemi ühendamise Euroopa Liidu tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonnaga määrusega (EL) 2022/2399 loodud Euroopa Liidu tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonna sertifikaate käsitleva teabe vahetamise süsteemi kaudu.
4. Liikmesriigid võivad kasutada oma olemasolevaid süsteeme või tarkvara, mis võimaldab pädevatel asutustel, kontrollides osalevatel ametiasutustel ja asjakohasel juhul liikmesriikide ettevõtjatel lõikes 1 osutatud teavet ja dokumente ette valmistada ja töödelda ning lõikes 1 osutatud teavet ja dokumente elektrooniliselt esitada ja vahetada. Liikmesriigid tagavad, et kõnealused süsteemid ja tarkvara on lõikes 3 osutatud kesksüsteemiga koostalitusvõimelised, neid hallatakse kooskõlas nõuete ja reeglitega, mis on sätestatud komisjoni poolt lõike 5 kohaselt vastu võetud rakendusaktides, ning need võimaldavad kesksüsteemi keskuse kaudu teavet ja dokumente reaalajas vahetada.
Esimeses lõigus osutatud süsteemidega hõlbustatakse dokumentide säilitamist vastavalt artiklile 20.
5. Komisjon võtab hiljemalt 21. maiks 2025 vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse:
a) |
nõuded, mis on vajalikud lõikes 3 osutatud kesksüsteemi ja lõikes 4 osutatud muude süsteemide või tarkvara koostalitlusvõime tagamiseks, sealhulgas andmevahetuse protokoll ja andmemudel IA, IB ja VII lisas osutatud andmete vahetamiseks, samuti artiklis 15 osutatud tõend; |
b) |
muud tehnilised ja korralduslikud nõuded, sealhulgas turvaaspektide, andmehalduse ja andmete konfidentsiaalsuse kohta, mis on vajalikud lõikes 1 osutatud teabe ja dokumentide elektroonilise esitamise ja vahetamise praktiliseks rakendamiseks, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/679 (42). |
Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 81 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
6. Komisjon vaatab kesksüsteemi toimimise läbi iga kahe aasta järel. Läbivaatamiste tulemused edastatakse Euroopa Parlamendile ja liikmesriikidele. Läbivaatamisel võetakse arvesse kasutajate, näiteks pädevate asutuste ja teatajate tagasisidet.
Artikkel 28
Keel
1. Käesoleva jaotise sätete kohaselt esitatav(ad) teatised, teave, dokumendid või muu teabevahetus esitatakse asjaomastele pädevatele asutustele vastuvõetavas keeles.
2. Asjaomaste pädevate asutuste nõudmisel esitavad teataja ja vastuvõtja ning, kui see on kohaldatav, vedu korraldav isik neile lõikes 1 osutatud teabevahetuse ametlikult heaks kiidetud tõlked neile vastuvõetavas keeles.
3. Hiljemalt 21. maiks 2028 lisab komisjon artikli 27 lõikes 3 osutatud kesksüsteemi funktsiooni, millega pakutakse lõikes 1 osutatud teabevahetuse mitteametlikke tõlkeid.
Artikkel 29
Liigitamisküsimused
1. Liikmesriigid kohaldavad direktiivi 2008/98/EÜ artiklit 5, et otsustada, kas käsitada jäätmetena eset või ainet, mis on tekkinud tootmisprotsessi tulemusel, mille peamine eesmärk ei ole selle eseme või aine tootmine.
Liikmesriigid kohaldavad direktiivi 2008/98/EÜ artiklit 6, et otsustada, kas ringlussevõtu või muu taaskasutamistoimingu läbinud jäätmeid ei tuleks enam käsitada jäätmetena.
Selle üle otsustamisel, kas eset või ainet tuleb käsitada kasutatud kauba, mitte jäätmetena, tagavad liikmesriigid, et täidetud on vähemalt järgmised tingimused:
a) |
eseme või aine edasine kasutamine või korduskasutamine on kindel; |
b) |
ese või aine suudab täita oma kavandatud funktsiooni ilma olulise eeltöötlemiseta; |
c) |
eset või ainet on asjakohasel juhul katsetatud, et tagada selle täielik funktsionaalsus; |
d) |
edasine kasutamine on seaduslik, st ese või aine vastab konkreetse kasutamise osas kõigile asjakohastele tootele esitatavatele ning keskkonna- ja tervisekaitsenõuetele ning ei avalda lõppkokkuvõttes keskkonnale ega inimeste tervisele ebasoodsat mõju; |
e) |
ese või aine on transpordi ning peale- ja mahalaadimise ajal kahjustada saamise eest nõuetekohaselt säilitatud ja kaitstud. |
Kolmanda lõigu sätteid kohaldatakse, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/19/EL (43) artikli 23 lõike 2 ja VI lisa ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2023/1542 (44) artikli 72 lõike 2 ja XIV lisa kohaldamist.
2. Kui lähte- ja sihtkoha pädevad asutused ei jõua kokkuleppele selles, mida liigitada jäätmeteks ja mida mitte, võttes arvesse lõike 1 sätteid ning kõiki tingimusi või otsuseid, mis on tehtud liidu tasandil või liikmesriikide poolt vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ artiklitele 5 või 6, käsitletakse eset või ainet nii, nagu oleks saadetise puhul tegemist jäätmetega. See ei piira sihtriigi õigust käsitleda veetud materjali pärast selle kohaletoimetamist oma riigisiseste õigusaktide kohaselt, kui nimetatud õigusaktid on kooskõlas liidu või rahvusvahelise õigusega.
3. Komisjon võib võtta vastu rakendusakte, et kehtestada üksikasjalikud kriteeriumid lõike 1 kolmandas lõigus sätestatud tingimuste ühetaoliseks kohaldamiseks konkreetsete ainete või esemete suhtes, mille puhul kasutatud kaupade ja jäätmete eristamine on jäätmete liidust eksportimise korral eriti oluline.
Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 81 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
4. Kui lähte- ja sihtkoha pädevad asutused ei jõua kokkuleppele taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete liigitamises III, IIIA, IIIB või IV lisas loetletud jäätmeteks või kui neid jäätmeid ei ole üheski nimetatud lisas loetletud, kohaldatakse kõnealuste jäätmete saadetise suhtes artikli 4 lõiget 2.
5. Kui lähte- ja sihtkoha pädevad asutused ei jõua kokkuleppele jäätmetöötlustoimingu liigitamise suhtes taaskasutamise või kõrvaldamisena, kohaldatakse käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad kõrvaldamist.
6. Selleks et hõlbustada III, IIIA, IIIB või IV lisas loetletud jäätmete ühtlustatud liigitamist liidus, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 80 käesoleva määruse täiendamiseks vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse kriteeriumid, nagu saastumise piirmäärad, mille alusel liigitatakse teatavad jäätmed III, IIIA, IIIB või IV lisasse.
7. Kui lähte- ja sihtkoha pädevad asutused ei jõua kokkuleppele jäätmetöötlustoimingu liigitamise suhtes ajutise või lõpliku toiminguna, kohaldatakse käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad ajutisi toiminguid.
Artikkel 30
Halduskulud
Asjaomased pädevad asutused või kontrollides osalevad ametiasutused võivad teatamise ja järelevalvekorra rakendamiseks vajalikud proportsionaalsed halduskulud ning vajalike analüüside ja kontrollide tavakulud nõuda sisse teatajalt ja asjakohasel juhul vedu korraldavalt isikult. Liikmesriigid teavitavad komisjoni selliste kulude suhtes riiklikul tasandil kohaldatavatest sätetest. Komisjon avalikustab kõnealuse teabe.
Artikkel 31
Piirialade lepingud
1. Erandjuhtudel ja kui konkreetne geograafiline või demograafiline olukord seda õigustab, võivad liikmesriigid sõlmida kahepoolseid lepinguid, et muuta teatavate konkreetsete jäätmevoogude saadetistest teatamise menetlus vähem rangemaks, kui neid saadetisi veetakse üle piiri kõige lähemasse sobivasse käitluskohta, mis asub asjaosaliste liikmesriikide vahele jääval piirialal.
2. Lõikes 1 osutatud kahepoolseid lepinguid võib sõlmida ka juhul, kui jäätmeid veetakse lähteriigist ja neid töödeldakse seal, kuid transiit toimub läbi teise liikmesriigi.
3. Liikmesriigid võivad lõikes 1 osutatud kahepoolseid lepinguid sõlmida ka riikidega, kes on EFTA (Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon) liikmed.
Esimese lõigu kohaselt sõlmitud lepingutes nõutakse, et jäätmeid käideldakse asjaomases EFTA riigis keskkonnahoidlikult kooskõlas artikliga 59.
4. Käesoleva artikli alusel sõlmitud lepingutest teatatakse enne nende jõustumist komisjonile.
Artikkel 32
Saadetised liikmesriigi ja tema äärepoolseimate piirkondade vahel
Erandina artikli 9 lõigetest 1 ja 2 võib liikmesriigi ja tema äärepoolseima piirkonna vaheliste saadetiste puhul, mis nõuavad transiiti läbi teise liikmesriigi, eeldada transiidikoha pädeva asutuse vaikiva nõusoleku olemasolu, kui seitsme tööpäeva jooksul alates kuupäevast, mil teatajat on kooskõlas artikli 8 lõikega 12 teavitatud sellest, et teatis on nõuetekohaselt täidetud, ei esitata vastuväidet. Vaikiv nõusolek kehtib sama ajavahemiku jooksul, nagu on märgitud sihtkoha pädeva asutuse poolt artikli 9 lõike 1 kohaselt antud kirjalikus nõusolekus.
Artikkel 33
Saadetised Fääri saartelt Taani
Taani võib vastavalt käesoleva määruse artiklile 36 võtta vastu otsuse töödelda Fääri saartelt Taani imporditud jäätmeid, mis ei ole transiidina läbinud ühtegi teist riiki. Kui Taani sellise otsuse vastu võtab, teatatakse sellest komisjonile.
6. PEATÜKK
Liidusisesed veod, mille puhul toimub transiit läbi kolmandate riikide
Artikkel 34
Kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete saadetised
Kui saadetisi veetakse liidu piires ja transiit toimub läbi ühe või mitme kolmanda riigi ning kui jäätmed on ette nähtud kõrvaldamiseks, kohaldatakse artikleid 4–17 ja artikleid 19–30 mutatis mutandis, võttes arvesse järgmisi kohandusi ja lisanõudeid:
a) |
artikli 38 lõike 2 punkte a, c, d ja g ning artikli 38 lõike 3 punkti a kohaldatakse mutatis mutandis; |
b) |
kui kolmas riik on Baseli konventsiooni osalisriik ja kui asjaomane riik on otsustanud eelnevat kirjalikku nõusolekut mitte nõuda ja on sellest teavitanud teisi Baseli konventsiooni osalisriike vastavalt kõnealuse konventsiooni artikli 6 lõikele 4, on väljaspool liitu asuva transiidikoha pädeval asutusel pärast nõuetekohaselt täidetud teatise kättesaamise kinnituse edastamise kuupäeva 60 päeva aega, et anda vaikiv nõusolek või anda tingimustega või tingimusteta kirjalik nõusolek, või |
c) |
kui kolmas riik ei ole Baseli konventsiooni osalisriik, küsib lähtekoha pädev asutus kõnealuse kolmanda riigi transiidikoha pädevalt asutuselt, kas ta soovib saata saadetisele kirjaliku nõusoleku pädevate asutuste vahel kokkulepitud aja jooksul. |
Artikkel 35
Taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete saadetised
1. Kui saadetisi veetakse liidu piires ja transiit toimub läbi ühe või mitme kolmanda riigi, mille suhtes ei kohaldata OECD nõukogu otsust taaskasutatavate jäätmete riikidevahelise veo kontrolli kohta (45) (edaspidi „OECD otsus“), ning kui jäätmed on ette nähtud taaskasutamiseks, kohaldatakse artiklit 34.
2. Kui saadetisi veetakse liidu piires, sealhulgas sama liikmesriigi paikkondade vahel, ja transiit toimub läbi ühe või mitme kolmanda riigi, mille suhtes kohaldatakse OECD otsust, ning kui jäätmed on ette nähtud taaskasutamiseks, kohaldatakse artikleid 4–30, võttes arvesse järgmisi kohandusi ja lisanõudeid:
a) |
artikli 51 lõike 2 punkte c ja d kohaldatakse mutatis mutandis; |
b) |
kui vastuväiteid ei esitata ja kui kõik sätestatud tingimused on täidetud, võib eeldada väljaspool liitu asuva transiidikoha pädeva asutuse vaikiva nõusoleku olemasolu ning vedu võib alata 30 päeva pärast kuupäeva, mil teatajat on kooskõlas artikli 8 lõikega 12 teavitatud sellest, et teatis on nõuetekohaselt täidetud, nagu on osutatud artikli 9 lõikes 1. |
III JAOTIS
AINULT LIIKMESRIIGI PIIRES TOIMUV JÄÄTMEVEDU
Artikkel 36
Ainult liikmesriigi piires toimuv jäätmevedu
1. Iga liikmesriik kehtestab asjakohase korra selliste jäätmevedude järelevalveks ja kontrollimiseks, mis leiavad aset üksnes tema jurisdiktsiooni alla kuuluval territooriumil. Kõnealuse korra puhul võetakse arvesse vajadust tagada sidusus II ja VII jaotisega kehtestatud liidu süsteemiga.
2. Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma jäätmevedude järelevalve- ja kontrollikorrast. Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike.
IV JAOTIS
EKSPORT LIIDUST KOLMANDATESSE RIIKIDESSE
1. PEATÜKK
Kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete eksport
Artikkel 37
Kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete ekspordi keeld
1. Kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete eksport liidust on keelatud.
2. Lõikes 1 sätestatud keeldu ei kohaldata, kui kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmeid eksporditakse EFTA riikidesse, mis on ka Baseli konventsiooni osalisriigid.
3. Erandina lõikest 2 on kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete eksport EFTA riiki, mis on Baseli konventsiooni osalisriik, järgmistel juhtudel keelatud:
a) |
kui EFTA riik keelab selliste jäätmete impordi; |
b) |
kui artikli 11 lõikes 1 sätestatud tingimused ei ole täidetud; |
c) |
kui lähtekoha pädeval asutusel on põhjust arvata, et sihtriigis ei kohaldata jäätmete suhtes artiklis 59 osutatud keskkonnahoidlikku jäätmekäitlust. |
4. Lõikes 1 sätestatud keeldu ei kohaldata jäätmete suhtes, mille puhul kehtib tagasivõtukohustus vastavalt artiklile 22 või 25.
Artikkel 38
Kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete EFTA riikidesse eksportimise kord
1. Kui jäätmed eksporditakse liidust EFTA riiki, mis on Baseli konventsiooni osalisriik, ja need on ette nähtud kõrvaldamiseks selles riigis, kohaldatakse mutatis mutandis II jaotise sätteid ning lõigetes 2 ja 3 esitatud kohandusi ja täiendavaid sätteid.
2. Kohaldatakse järgmisi kohandusi:
a) |
teataja esitab kooskõlas artikliga 27 teatise ning kogu nõutud lisateabe ja kõik täiendavad dokumendid ning saadab sellise teatise ning lisateabe ja -dokumendid samal ajal posti teel või asjakohasel juhul faksi või digiallkirjaga kinnitatult e-posti teel sihtkoha pädevale asutusele ja kõigile transiidikoha pädevatele asutustele väljaspool liitu, välja arvatud juhul, kui need asutused on ühendatud artikli 27 lõikes 3 osutatud kesksüsteemiga; kui kasutatakse digiallkirjaga kinnitatud e-posti, asendatakse nõutav tempel või allkiri digiallkirjaga; |
b) |
teataja esitab teatamisdokumendile lisatud dokumentaalsed tõendid selle kohta, et käitluskohas, kuhu jäätmeid eksporditakse, on läbi viidud artikli 46 lõikes 3 osutatud audit, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse artikli 46 lõikes 11 sätestatud erandit; |
c) |
lähtekoha pädev asutus ja iga liidus asuv transiidikoha pädev asutus teavitab sihtkoha pädevat asutust ja kõiki väljaspool liitu asuvate transiidikohtade pädevaid asutusi igast omapoolsest teabe ja dokumentide taotlusest ning oma otsusest ja tingimustest, kui neid on, seoses kavandatava saadetisega posti või asjakohasel juhul faksi või digiallkirjaga kinnitatult e-posti teel, välja arvatud juhul, kui kõnealused pädevad asutused on ühendatud artikli 27 lõikes 3 osutatud kesksüsteemiga; |
d) |
artiklite 7, 8, 16 ja 17 kohaselt sihtkoha pädevale asutusele ja kõigile väljaspool liitu asuvate transiidikohtade pädevatele asutustele esitatav teave esitatakse posti või asjakohasel juhul faksi või digiallkirjaga kinnitatult e-posti teel, välja arvatud juhul, kui kõnealused asutused on ühendatud artikli 27 lõikes 3 osutatud kesksüsteemiga; |
e) |
teataja tagab, et teave, mille käitluskoht peab artikli 15 lõigete 3–5 ning artikli 16 lõigete 5 ja 6 kohaselt esitama, lisatakse artiklis 27 osutatud süsteemi, välja arvatud juhul, kui kõnealused käitluskohad on ühendatud artikli 27 lõikes 3 osutatud kesksüsteemiga; |
f) |
igal väljaspool liitu asuva transiidikoha pädeval asutusel on pärast nõuetekohaselt täidetud teatise kättesaamise kinnituse edastamise kuupäeva 60 päeva aega, et anda vaikiv nõusolek või tingimustega või tingimusteta kirjalik nõusolek, kui asjaomane riik on otsustanud eelnevat kirjalikku nõusolekut mitte nõuda ja on sellest teavitanud teisi Baseli konventsiooni osalisriike kooskõlas kõnealuse konventsiooni artikli 6 lõikega 4; |
g) |
liidus asuva lähtekoha pädev asutus teeb artiklis 9 osutatud otsuse saadetisele nõusoleku andmise kohta alles pärast seda, kui ta on saanud sihtkoha pädevalt asutuselt kirjaliku nõusoleku ja asjakohasel juhul ka väljaspool liitu asuva transiidikoha pädevalt asutuselt vaikiva või kirjaliku nõusoleku, ning mitte varem kui 61 päeva pärast kuupäeva, mil väljaspool liitu asuva transiidikoha pädev asutus edastab nõuetekohaselt täidetud teatise kättesaamise kinnituse, välja arvatud juhul, kui lähtekoha pädev asutus on saanud teistelt asjaomastelt pädevatelt asutustelt kirjaliku nõusoleku ja ta võib teha otsuse enne artiklis 9 osutatud tähtaega. |
3. Kohaldatakse järgmisi täiendavaid sätteid:
a) |
iga liidus asuva transiidikoha pädev asutus esitab teatajale nõuetekohaselt täidetud teatise kättesaamise kinnituse ja edastab selle koopiad teistele asjaomastele pädevatele asutustele, kui neil puudub juurdepääs artiklis 27 osutatud süsteemile; |
b) |
lähtekoha pädev asutus ja iga liidus asuva transiidikoha pädev asutus teavitavad eksporditolliasutust ja väljumistolliasutust oma otsusest anda saadetisele nõusolek; |
c) |
vedaja esitab saatedokumendi koopia eksporditolliasutusele ja väljumistolliasutusele kas posti teel või asjakohasel juhul faksi või digiallkirjaga kinnitatud e-posti teel või artikli 27 lõikes 3 osutatud kesksüsteemi kaudu, kui eksporditolliasutusel ja väljumistolliasutusel on sellele juurdepääs; |
d) |
niipea kui jäätmed on liidust välja viidud, teatab väljumistolliasutus liidus asuva lähtekoha pädevale asutusele, et jäätmed on liidust välja viidud; |
e) |
kui liidus asuva lähtekoha pädev asutus ei ole 42 päeva jooksul pärast jäätmete väljavedu liidust saanud käitluskohalt teavet jäätmete vastuvõtmise kohta, teatab ta sellest artiklis 27 osutatud süsteemi kaudu või artikli 72 kohaselt viivitamata sihtkoha pädevale asutusele; |
f) |
artiklis 6 osutatud leping sisaldab järgmisi tingimusi:
|
g) |
teataja teeb kolme tööpäeva jooksul alates punkti f alapunktides ii ja iii osutatud dokumentide koopiate kättesaamisest neis sisalduva teabe elektrooniliselt kättesaadavaks kooskõlas artikliga 27. |
4. Vedu võib toimuda ainult juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:
a) |
teataja on saanud lähtekoha, sihtkoha ja kohaldataval juhul ka väljaspool liitu asuva transiidikoha pädevatelt asutustelt kirjaliku nõusoleku ning nendes nõusolekutes või nende lisades sätestatud tingimused on täidetud; |
b) |
tagatud on jäätmete keskkonnahoidlik käitlemine, nagu on osutatud artiklis 59. |
5. Jäätmete eksportimisel peavad need olema ettenähtud kõrvaldamistoiminguteks käitluskohas, mis kohaldatava riigisisese õiguse kohaselt tegutseb või millel on luba tegutseda sihtriigis.
6. Kui eksporditolliasutus või väljumistolliasutus avastab ebaseadusliku jäätmesaadetise, teatab ta sellest viivitamata tolliasutuse asukohariigi pädevale asutusele. Kõnealune pädev asutus
a) |
teatab ebaseaduslikust jäätmesaadetisest viivitamata liidus asuva lähtekoha pädevale asutusele; |
b) |
tagab jäätmete kinnipidamise seni, kuni lähtekoha pädev asutus otsustab teisiti ning edastab sellekohase kirjaliku otsuse jäätmeid kinni pidava tolliasutuse asukohariigi pädevale asutusele, ning |
c) |
edastab punktis b osutatud lähtekoha pädeva asutuse otsuse viivitamata eksporditolliasutusele või väljumistolliasutusele, kes ebaseadusliku jäätmesaadetise avastas. |
2. PEATÜKK
Taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete eksport
Artikkel 39
Ohtlike ja teatavate muude jäätmete ekspordikeeld
1. Keelatud on järgmiste taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete eksport liidust riikidesse, mille suhtes ei kohaldata OECD otsust:
a) |
käesoleva määruse V lisa 1. osas loetletud ohtlikud jäätmed; |
b) |
direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 7 osutatud jäätmenimistus loetletud ohtlikud jäätmed; |
c) |
käesoleva määruse artikli 4 lõikes 3 osutatud jäätmed ja V lisa 2. osas loetletud jäätmed; |
d) |
kirje B3011 alla kuuluvad plastijäätmed; |
e) |
III või IIIB lisas loetletud jäätmed ja IIIA lisas loetletud jäätmesegud, mis on saastunud muude materjalidega määral, mis suurendab jäätmetega seotud riske piisavalt, et nende suhtes oleks asjakohane kohaldada eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku menetlust, kui võtta arvesse direktiivi 2008/98/EÜ III lisas loetletud ohtlikke omadusi, või takistavad jäätmete taaskasutamist keskkonnahoidlikult; |
f) |
jäätmed või jäätmesegud, mis sisaldavad püsivaid orgaanilisi saasteaineid või on nendega saastunud kogustes, mis vastavad määruse (EL) 2019/1021 IV lisas osutatud sisalduse piirnormile või ületavad seda; |
g) |
ohtlikud jäätmed, mis ei ole liigitatavad käesoleva määruse V lisa või direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 7 osutatud jäätmenimistu üheainsa kande alla; |
h) |
ohtlike jäätmete segud ning ohtlike jäätmete ja tavajäätmete segud, mis ei ole liigitatavad käesoleva määruse V lisa või direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 7 osutatud jäätmenimistu üheainsa kande alla; |
i) |
jäätmed, mille kohta sihtriik on Baseli konventsiooni artikli 3 kohaselt teatanud, et need on ohtlikud jäätmed; |
j) |
jäätmed, mille impordi on sihtriik keelatud; |
k) |
jäätmed, mille puhul on lähtekoha pädeval asutusel põhjust arvata, et neid ei käidelda asjaomases sihtriigis keskkonnahoidlikult, nagu on osutatud artiklis 59. |
2. Käesoleva artikli lõiget 1 ei kohaldata jäätmete suhtes, mille puhul kehtib tagasivõtukohustus vastavalt artiklile 22 või 25.
3. Erandjuhul võivad liikmesriigid teataja esitatud dokumentaalsete tõendite alusel ette näha, et käesoleva määruse V lisas või direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 7 osutatud jäätmenimistus loetletud konkreetsed ohtlikud jäätmed jäetakse lõikes 1 osutatud ekspordikeelu kohaldamisalast välja, kui neil ei ole ühtegi direktiivi 2008/98/EÜ III lisas loetletud omadust, võttes arvesse kõnealuses lisas sätestatud kriteeriume, kohaldatavaid piirväärtusi ja sisalduse piirmäärasid, mille alusel liigitatakse jäätmed ohtlikuks. Kui jäätmete ohtlikke omadusi on hinnatud katsetega ja kasutades direktiivi 2008/98/EÜ III lisa kohaseid ohtlike ainete sisalduse piirmäärasid, on katse tulemused ülekaaluka tähtsusega.
4. Asjaolu, et jäätmed ei ole loetletud ohtlike jäätmetena V lisas või direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 7 osutatud jäätmenimistus või et need on loetletud V lisa 1. osa B-nimekirjas, ei välista erandjuhul selliste jäätmete liigitamist ohtlikeks ja seetõttu nende ekspordi keelamist, kui neil on direktiivi 2008/98/EÜ III lisas loetletud mis tahes omadus, võttes arvesse kõnealuses lisas sätestatud kriteeriume, kohaldatavaid piirväärtusi ja sisalduse piirmäärasid, mille alusel liigitatakse jäätmed ohtlikuks. Kui jäätmete ohtlikke omadusi on hinnatud katsetega ja kasutades direktiivi 2008/98/EÜ III lisa kohaseid ohtlike ainete sisalduse piirmäärasid, on katse tulemused ülekaaluka tähtsusega.
5. Lõigetes 3 ja 4 osutatud juhtudel teavitab asjaomane pädev asutus kavandatavat sihtkoha pädevat asutust enne, kui ta teeb otsuse anda nõusolek kavandatud saadetiste vedamiseks sellesse riiki. Liikmesriigid teatavad sellistest juhtudest komisjonile enne iga kalendriaasta lõppu. Komisjon edastab selle teabe kõikidele liikmesriikidele, Baseli konventsiooni sekretariaadile, kui teave viitab Baseli konventsioonis loetletud kandele, ja OECD sekretariaadile, kui teave viitab OECD otsuses loetletud kandele. Komisjon võib esitatud teabe põhjal teha märkusi ja tal on õigus võtta kooskõlas artikliga 80 vastu delegeeritud õigusakte V lisa muutmiseks.
Artikkel 40
Tavajäätmete ekspordikeeld
1. Keelatud on järgmiste taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete eksport liidust riikidesse, mille suhtes ei kohaldata OECD otsust:
a) |
III või IIIB lisas loetletud tavajäätmed ja IIIA lisas loetletud tavajäätmete segud; |
b) |
tavajäätmed ja tavajäätmete segud, mis on kantud direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 7 osutatud jäätmenimistusse, kui need ei ole juba loetletud III, IIIA või IIIB lisas; |
c) |
tavajäätmed ja tavajäätmete segud, mis ei ole liigitatavad III, IIIA või IIIB lisa või direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 7 osutatud jäätmenimistu üheainsa kande alla; |
d) |
kirje AB130, AC250, AC260 või AC270 alla kuuluvad tavajäätmed. |
2. Kui taaskasutamiseks ettenähtud jäätmed või jäätmesegud eksporditakse riiki, mis on kantud artikli 41 kohaselt kehtestatud riikide loetellu, ei kohaldata lõiget 1 seoses kõnealuses loetelus nimetatud tavajäätmete ja tavajäätmete segudega.
Selline eksport võib toimuda üksnes tingimusel, et jäätmed
a) |
suunatakse taaskasutamistoimingute teostamiseks asjaomase riigi õigusaktide alusel luba omavasse käitluskohta; |
b) |
ei ole ette nähtud ajutisteks toiminguteks, välja arvatud juhul, kui kõik järgnevad lõplikud või ajutised taaskasutamistoimingud toimuvad samas sihtriigis või muudes riikides, kus asjaomased jäätmed on kantud artiklis 41 osutatud loetellu. |
3. Lõike 2 kohaselt lubatud ekspordi suhtes kohaldatakse
a) |
Baseli konventsiooni IX lisas loetletud jäätmete (v.a kirje B3011 alla kuuluvad jäätmed) puhul artiklis 18 sätestatud üldisi teavitamisnõudeid või kui asjaomane riik on artiklis 42 osutatud taotluses nii märkinud, siis eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku menetlust; |
b) |
kirje B3011 alla kuuluvate jäätmete puhul eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku menetlust; |
c) |
Baseli konventsiooni IX lisas loetlemata tavajäätmete ja tavajäätmete segude puhul eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku menetlust. |
4. Lõike 2 kohase ekspordi puhul kohaldatakse II jaotise sätteid mutatis mutandis.
Kui sellise ekspordi suhtes kohaldatakse artiklis 18 sätestatud üldisi teavitamisnõudeid, tagab vedu korraldav isik, et teave, mille käitluskoht peab artikli 18 lõigete 8 ja 9 kohaselt esitama, esitatakse artiklis 27 osutatud süsteemi kaudu, välja arvatud juhul, kui käitluskoht on artiklis 27 osutatud süsteemiga ühendatud.
Kui sellise ekspordi suhtes kohaldatakse eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku menetlust, kohaldatakse artiklis 38 osutatud menetlusi järgmiste kohandustega:
a) |
artikli 4 lõiget 5 ja artiklit 14 ei kohaldata; |
b) |
kui riigi või teatavate jäätmete või jäätmesegude kustutamine artiklis 41 osutatud loetelust on jõustunud, võtab lähtekoha pädev asutus oma kirjaliku nõusoleku sellise riigi või selliste jäätmete või jäätmesegudega seotud teatiste kohta tagasi. |
Artikkel 41
Loetelu riikidest, kuhu on lubatud liidust eksportida tavajäätmeid nende taaskasutamiseks
1. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 80 käesoleva määruse täiendamiseks vastu delegeeritud õigusakt, millega kehtestatakse loetelu riikidest, mille suhtes ei kohaldata OECD otsust ja kuhu on lubatud liidust eksportida tavajäätmeid ja tavajäätmete segusid nende taaskasutamiseks (edaspidi „nende riikide loetelu, kuhu eksport on lubatud“). Kõnealune loetelu hõlmab riike, kes on esitanud artikli 42 lõike 1 kohase taotluse ja tõendanud artikli 42 lõikes 3 sätestatud nõuete täitmist, mida komisjon on artikli 40 kohaselt hinnanud, ning on nõustunud täitma artikli 42 lõike 5 sätteid.
2. Lõikes 1 osutatud loetelu sisaldab järgmist teavet:
a) |
nende riikide nimed, kuhu on lubatud liidust eksportida tavajäätmeid ja tavajäätmete segusid nende taaskasutamiseks; |
b) |
konkreetsed tavajäätmete ja tavajäätmete segude liigid, mida on lubatud liidust eksportida igasse punktis a osutatud riiki; |
c) |
teave, näiteks internetiaadress, mis võimaldab juurdepääsu selliste käitluskohtade loetelule, millele on iga punktis a osutatud riigi riigisiseste õigusaktide kohaselt antud luba punktis b osutatud jäätmete ja jäätmesegude taaskasutamiseks; |
d) |
teave võimaliku konkreetse kontrollimenetluse kohta, mida kohaldatakse iga punktis a osutatud riigi riigisiseste õigusaktide alusel punktis b osutatud jäätmete impordi suhtes, sealhulgas märge selle kohta, kas Baseli konventsiooni IX lisas loetletud jäätmete impordi suhtes kohaldatakse artiklis 38 osutatud eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku menetlust. |
3. Lõikes 1 osutatud loetelu võetakse vastu hiljemalt 21. novembriks 2026, välja arvatud juhul, kui ükski riik ei esita artikli 42 lõike 1 kohast taotlust või kui ükski riik ei vasta sel ajal artikli 43 lõikes 3 sätestatud nõuetele.
Komisjon võtab hiljemalt 21. augustiks 2024 ühendust kõikide riikidega, kelle suhtes OECD otsust ei kohaldata, et anda neile vajalikku teavet võimaluse kohta kanda riik nende riikide loetellu, kuhu eksport on lubatud.
Selleks et olla kantud nende riikide loetellu, kuhu eksport on lubatud (loetelu võetakse vastu 21. novembriks 2026), peavad riigid, kelle suhtes ei kohaldata OECD otsust, esitama artikli 42 lõike 1 kohase taotluse hiljemalt 21. veebruariks 2025.
4. Komisjon ajakohastab nende riikide loetelu, kuhu eksport on lubatud, korrapäraselt ja vähemalt iga kahe aasta järel pärast loetelu kehtestamist, et
a) |
lisada riigid, mis vastavad artiklis 42 sätestatud nõuetele; |
b) |
eemaldada riigid, mis ei täida enam artiklis 42 sätestatud nõudeid; |
c) |
ajakohastada lõikes 2 osutatud teavet asjaomaselt riigilt saadud taotluse alusel ning kui taotlus käsitleb uute jäätmeliikide või jäätmesegude liikide lisamist, siis tingimusel, et asjaomane riik on seoses kõnealuste uute jäätmeliikide või jäätmesegude liikidega tõendanud artiklis 42 sätestatud nõuete täitmist; |
d) |
lisada või eemaldada mis tahes muid asjakohaseid elemente, et loetelu sisaldaks täpset ja ajakohastatud teavet. |
5. Komisjon võib pärast artikli 42 lõikes 5 osutatud teabe ja tõendite saamist nõuda asjaomaselt riigilt lisateavet, mis tõendab, et see riik täidab jätkuvalt artikli 42 lõikes 3 sätestatud nõudeid.
6. Kui saadakse teavet, mis usutaval viisil näitab, et lõikes 1 osutatud loetellu juba kantud riigi puhul ei ole artiklis 42 sätestatud nõuded enam täidetud, kutsub komisjon seda riiki üles esitama hiljemalt kahe kuu jooksul alates selle üleskutse saamisest oma seisukohad kõnealuse teabe kohta koos asjakohaste täiendavate tõenditega, mis kinnitavad nende nõuete jätkuvat täitmist. Seda tähtaega võib pikendada kahe kuu võrra, kui asjaomane riik esitab selliseks pikendamiseks põhjendatud taotluse.
7. Kui asjaomane riik ei esita oma seisukohti ega nõutud täiendavaid tõendeid lõikes 6 osutatud tähtaja jooksul või kui esitatud tõendid ei ole piisavad, et kinnitada artiklis 42 sätestatud nõuete jätkuvat täitmist, kustutab komisjon kõnealuse riigi põhjendamatu viivituseta loetelust.
8. Komisjon võib iga lõikes 1 osutatud loetellu kantud riigiga igal ajal ühendust võtta, et saada asjakohast teavet tagamaks, et see riik täidab jätkuvalt artiklis 42 sätestatud nõudeid.
Artikkel 42
Nõuded, mida tuleb täita riigi kandmiseks nende riikide loetellu, kuhu eksport on lubatud
1. Riigid, kelle suhtes OECD otsust ei kohaldata ja kes kavatsevad võtta liidust taaskasutamiseks vastu teatavaid artikli 40 lõikes 1 osutatud jäätmeid või jäätmesegusid, peavad esitama komisjonile taotluse, milles nad teatavad oma valmisolekust neid konkreetseid jäätmeid või jäätmesegusid vastu võtta ja olla kantud artiklis 41 osutatud loetellu. Selline taotlus ja kõik sellega seotud dokumendid esitatakse ning muu suhtlus toimub inglise keeles.
2. Lõikes 1 osutatud taotlus esitatakse VIII lisas sätestatud vormi kasutades ja see peab sisaldama kogu vormil nimetatud teavet.
3. Taotluse esitanud riik tõendab, et ta on kehtestanud kõik vajalikud meetmed ja rakendab neid, et tagada asjaomaste jäätmete käitlemine keskkonnahoidlikul viisil, nagu on osutatud artiklis 59.
Selleks peab taotluse esitanud riik tõendama järgmist:
a) |
tal on terviklik jäätmekäitlusstrateegia või -kava, mis hõlmab kogu tema territooriumi ning näitab tema suutlikkust ja valmisolekut tagada keskkonnahoidlik jäätmekäitlus. See strateegia või kava sisaldab vähemalt järgmisi elemente:
|
b) |
tal on kehtestatud jäätmekäitluse õigusraamistik, mis sisaldab vähemalt järgmisi elemente:
|
c) |
ta on VIII lisas osutatud mitmepoolsete keskkonnalepingute osaline ja on võtnud vajalikud meetmed kõnealustest lepingutest tulenevate kohustuste täitmiseks; |
d) |
ta on kehtestanud jäätmekäitlust ja jäätmesaadetisi käsitlevate riigisiseste õigusaktide täitmise tagamise strateegia, mis hõlmab kontrolli- ja järelevalvemeetmeid, sealhulgas teavet jäätmesaadetiste ja jäätmekäitluskohtade kontrollide arvu kohta ning asjakohaste riigisiseste normide rikkumise korral määratavate karistuste kohta. |
4. Mitte varem kui 21. mail 2029 võivad riigid, kelle suhtes OECD otsust ei kohaldata ja kes kavatsevad võtta liidust ringlussevõtuks vastu artikli 39 lõike 1 punktis d osutatud plastijäätmeid, esitada komisjonile taotluse, milles nad teatavad oma valmisolekust selliseid jäätmeid vastu võtta ja olla kantud artiklis 41 osutatud loetellu. Selline taotlus ja kõik sellega seotud dokumendid esitatakse ning muu suhtlus toimub inglise keeles.
Lisaks lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuetele tõendab taotluse esitanud riik ka kõike järgmist:
a) |
tal on olemas terviklik jäätmekäitlussüsteem, mis hõlmab kogu tema territooriumi ja tagab tulemuslikult plastijäätmete liigiti kogumise; |
b) |
tal on kehtestatud jäätmekäitluse õigusraamistik, mis sisaldab vähemalt järgmisi elemente:
|
c) |
plastijäätmete import liidust ei avalda kahjulikku mõju riigis tekkivate plastijäätmete käitlemisele. |
5. Kui komisjonile lõike 3 kohaselt esitatud teabes on toimunud muutusi, peavad artiklis 41 osutatud loetellu kantud riigid viivitamata esitama VIII lisas sätestatud vormil nimetatud ajakohastatud teabe koos asjakohaste täiendavate tõenditega. Artiklis 41 osutatud loetellu kantud riigid peavad igal juhul esitama VIII lisas sätestatud vormil nimetatud ajakohastatud teabe koos asjakohaste täiendavate tõenditega komisjonile viiendal aastal pärast esialgset loetellu kandmist.
Artikkel 43
Nende riikide loetellu kandmiseks, kuhu eksport on lubatud, esitatud taotluse hindamine
1. Komisjon hindab artikli 42 kohaselt esitatud taotlusi viivituseta ja kui ta on veendunud, et kõnealuses artiklis sätestatud nõuded on täidetud, kannab ta taotluse esitanud riigi nende riikide loetellu, kuhu eksport on lubatud. Hindamine põhineb taotluse esitanud riigi esitatud teabel ja täiendavatel tõenditel ja muul asjakohasel teabel ning selle käigus tehakse kindlaks, kas taotluse esitanud riik vastab artiklis 42 sätestatud nõuetele, sealhulgas kas ta on võtnud kõik vajalikud meetmed ja rakendab neid, et tagada asjaomaste jäätmete ja jäätmesegude käitlemine keskkonnahoidlikult, nagu on osutatud artiklis 59, ning et liidust eksporditud jäätmed ei avalda asjaomases riigis olulist kahjulikku mõju riigis tekitatud jäätmete käitlemisele. Selle hindamise läbiviimiseks kasutab komisjon lähtepunktidena IX lisas osutatud õigusaktide ja suuniste asjakohaseid sätteid.
2. Kui komisjon leiab hindamise käigus, et taotluse esitanud riigi esitatud teave on mittetäielik või ebapiisav, et tõendada artiklis 42 sätestatud nõuete täitmist, annab ta sellele riigile võimaluse esitada kuni kolme kuu jooksul lisateavet. Seda tähtaega võib pikendada kolme kuu võrra, kui taotlev riik esitab selliseks pikendamiseks põhjendatud taotluse.
3. Kui taotluse esitanud riik ei esita lisateavet käesoleva artikli lõikes 2 osutatud tähtaja jooksul või kui esitatud lisateavet peetakse endiselt mittetäielikuks või ebapiisavaks, et tõendada artiklis 42 sätestatud nõuete täitmist, teatab komisjon põhjendamatu viivituseta taotluse esitanud riigile, et teda ei saa lisada nende riikide loetellu, kuhu eksport on lubatud, ja et tema taotluse läbivaatamine lõpetatakse. Sellisel juhul teatab komisjon taotluse esitanud riigile ka selle järelduse põhjused. Taotluse esitanud riik võib esitada uue taotluse vastavalt artiklile 42.
4. Komisjon hindab artikli 42 lõike 4 kohaselt esitatud taotlusi põhjendamatu viivituseta ja kui ta on veendunud, et artikli 42 lõigetes 3 ja 4 sätestatud nõuded on täidetud, on tal õigus võtta kooskõlas artikliga 80 vastu delegeeritud õigusakt, et lisada taotluse esitanud riik nende riikide loetellu, kuhu eksport on lubatud. Selle hindamise läbiviimiseks kasutab komisjon lähtepunktidena IX lisas osutatud õigusaktide ja suuniste asjakohaseid sätteid.
Artikkel 44
Jäätmete ekspordi üldine kord
1. Kui artikli 4 lõigetes 2–5 osutatud jäätmeid eksporditakse liidust ja nende puhul võib, kuid ei pruugi toimuda transiit läbi riikide, mille suhtes kohaldatakse OECD otsust, ning kui need jäätmesaadetised on ette nähtud taaskasutamiseks riikides, mille suhtes kohaldatakse OECD otsust, kohaldatakse mutatis mutandis II jaotise sätteid ning lõigetes 2, 3, 4 ja 6 esitatud kohandusi ja täiendavaid sätteid.
2. Kohaldatakse järgmisi kohandusi:
a) |
teataja esitab teatamisdokumendile lisatud dokumentaalsed tõendid selle kohta, et käitluskohas, kuhu jäätmeid eksporditakse, on läbi viidud artikli 46 lõikes 3 osutatud audit, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse artikli 46 lõikes 11 sätestatud erandit; |
b) |
IIIA lisas loetletud, ajutiseks toiminguks ettenähtud jäätmesegude suhtes kohaldatakse eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku menetlust, kui mõni järgnev ajutise või lõpliku taaskasutamise või järgnev lõpliku kõrvaldamise toiming toimub riigis, mille suhtes OECD otsust ei kohaldata; |
c) |
kirje B3011 alla kuuluvate jäätmete suhtes kohaldatakse eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku menetlust; |
d) |
IIIB lisas loetletud jäätmete ja artikli 4 lõikes 5 osutatud eksperimentaalsete töötlusviiside katsetamiseks ette nähtud jäätmete saadetiste suhtes kohaldatakse eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku menetlust; |
e) |
artikli 4 lõikes 5 osutatud laborianalüüsideks ette nähtud jäätmete saadetiste suhtes kohaldatakse eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku menetlust, välja arvatud juhul, kui selliste jäätmete kogus on kindlaks määratud minimaalse koguse alusel, mis on igal konkreetsel juhul analüüsi nõuetekohaseks tegemiseks mõistlikult vajalik, ning see ei ületa 25 kg, millisel juhul kohaldatakse artiklis 18 sätestatud menetlusnõudeid; |
f) |
artikli 4 lõikes 3 osutatud jäätmete eksport on keelatud; |
g) |
väljaspool liitu asuva sihtkoha pädev asutus võib anda artikli 9 kohaselt nõutava nõusoleku vaikimisi; |
h) |
lähtekoha pädev asutus võtab artikli 9 kohase nõusoleku teatavate jäätmete veoks tagasi, kui jõustub artikli 45 lõike 6 kohane delegeeritud õigusakt, millega keelatakse selliste jäätmete eksport asjaomasesse riiki; |
i) |
artikli 15 lõikes 3 ja artikli 16 lõikes 5 nimetatud käitluskoht esitab vastava kinnituse kolme tööpäeva jooksul pärast jäätmete kättesaamist. |
3. Artikli 4 lõikes 2 osutatud jäätmete ekspordi suhtes kohaldatakse artikli 38 lõike 2 punktides a–e ning ja artikli 38 lõike 3 punktides b–g loetletud kohandusi ja täiendavaid sätteid.
4. Artikli 4 lõikes 4 osutatud jäätmete ekspordi puhul tagab vedu korraldav isik, et teave, mille käitluskoht peab esitama vastavalt artikli 18 lõigetele 8 ja 9, lisatakse artiklis 27 osutatud süsteemi, välja arvatud juhul, kui need käitluskohad on artiklis 27 osutatud süsteemiga ühendatud.
5. Sellise jäätmesaadetise vedu, mille suhtes kohaldatakse eelnevat kirjalikku teatamist ja nõusolekut, võib toimuda ainult juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:
a) |
teataja on saanud lähte- ja sihtkoha ja asjakohasel juhul transiidikoha pädevatelt asutustelt kirjaliku nõusoleku või väljaspool liitu asuva siht- ja transiidikoha pädevad asutused on andnud vaikiva nõusoleku või sellise vaikiva nõusoleku olemasolu võib eeldada ja neis nõusolekutes või nende lisades sätestatud tingimused on täidetud; |
b) |
artikli 38 lõike 4 punkti b on järgitud. |
6. Kui artikli 4 lõikes 2 osutatud jäätmete lõike 1 kohase ekspordi puhul toimub transiit läbi riigi, mille suhtes OECD otsust ei kohaldata, kohaldatakse järgmisi kohandusi:
a) |
selle riigi transiidikoha pädeval asutusel, mille suhtes OECD otsust ei kohaldata, on alates nõuetekohaselt täidetud teatise kättesaamise kinnituse edastamise kuupäevast 60 päeva aega, et anda vaikiv nõusolek või tingimustega või tingimusteta kirjalik nõusolek, juhul kui asjaomane riik on otsustanud eelnevat kirjalikku nõusolekut mitte nõuda ja on sellest teavitanud teisi Baseli konventsiooni osalisriike kooskõlas kõnealuse konventsiooni artikli 6 lõikega 4; |
b) |
liidus asuva lähtekoha pädev asutus teeb artiklis 9 osutatud otsuse saadetisele nõusoleku andmise kohta alles pärast seda, kui ta on saanud selle riigi transiidikoha pädevalt asutuselt, mille suhtes OECD otsust ei kohaldata, vaikiva või kirjaliku nõusoleku, ja mitte varem kui 61 päeva pärast kuupäeva, mil väljaspool liitu asuva transiidikoha pädev asutus edastab nõuetekohaselt täidetud teatise kättesaamise kinnituse, välja arvatud juhul, kui lähtekoha pädev asutus on saanud teistelt asjaomastelt pädevatelt asutustelt kirjaliku nõusoleku ja ta võib teha otsuse enne artiklis 9 osutatud tähtaega. |
7. Jäätmete eksportimisel peavad need olema ettenähtud taaskasutamistoiminguteks käitluskohas, mis kohaldatava riigisisese õiguse kohaselt tegutseb või millel on luba tegutseda sihtriigis.
8. Kohaldatakse artikli 38 lõiget 6.
Artikkel 45
Ekspordi järelevalve ja kaitsemeetmete menetlus
1. Komisjon jälgib jäätmete eksporti liidust riikidesse, mille suhtes kohaldatakse OECD otsust, eesmärgiga tagada, et selline eksport ei põhjusta sihtriigis olulist kahju keskkonnale ega inimeste tervisele või et liidust imporditud jäätmeid ei veeta edasi kolmandatesse riikidesse. Jälgimise osana hindab komisjon füüsiliste või juriidiliste isikute taotlusi, millega on kaasas asjakohane teave ja andmed, mis näitavad, et liidust eksporditavate jäätmete käitlemine kolmandas riigis, mille suhtes OECD otsust kohaldatakse, ei vasta artiklis 59 osutatud keskkonnahoidliku jäätmekäitluse nõuetele või et selline eksport avaldab olulist kahjulikku mõju selles riigis tekkinud jäätmete käitlemisele.
2. Juhul kui
a) |
puuduvad piisavad tõendid, mis näitaksid, et riik, mille suhtes kohaldatakse OECD otsust, suudab teatavaid jäätmeid taaskasutada keskkonnahoidlikult, nagu on osutatud artiklis 59, sealhulgas selliste jäätmete ekspordi tõttu liidust asjaomasesse riiki, või |
b) |
on tõendeid selle kohta, et asjaomane riik ei täida nende jäätmete puhul artiklis 59 sätestatud nõudeid, või |
c) |
on tõendeid selle kohta, et jäätmete liidust eksportimise tõttu on tekkinud jäätmete käitlemisele selles riigis oluline kahjulik mõju, |
nõuab komisjon, et asjaomase riigi pädevad asutused esitaksid 60 päeva jooksul teabe kõnealuste jäätmete taaskasutamise tingimuste kohta, liidust eksportimise mõju kohta selles riigis tekkinud jäätmete käitlemisele ja asjaomase riigi suutlikkuse kohta käidelda neid jäätmeid keskkonnahoidlikult, nagu on osutatud artiklis 59. Komisjon võib seda tähtaega pikendada, kui asjaomane riik esitab selle pikendamiseks põhjendatud taotluse.
3. Lõikes 2 osutatud taotluse eesmärk on kontrollida asjaomase riigi puhul järgmist:
a) |
kas ta on kehtestanud asjakohase õigusraamistiku kõnealuste, nii imporditud kui ka riigis tekkivate jäätmete impordiks ja käitlemiseks keskkonnahoidlikult ning asjakohased meetmed, et tagada kõnealuste jäätmete taaskasutamisel jäätmekäitluse tulemusena tekkinud jäätmete keskkonnahoidlik käitlemine, ning rakendab seda; |
b) |
kas ta on kehtestanud eraldi aruandluse asjaomases riigis tekkivate ja sellesse riiki imporditud jäätmete koguse kohta; |
c) |
kas tal on oma territooriumil piisav võimekus, mis võimaldab käidelda asjaomaseid jäätmeid keskkonnahoidlikult, võttes arvesse tema territooriumile imporditud jäätmete mahtu; |
d) |
kas ta on kehtestanud asjakohase strateegia, sealhulgas meetmed tagamaks, et asjaomaste jäätmete import ei avaldaks olulist kahjulikku mõju riigis tekitatud jäätmete kogumisele ja käitlemisele; |
e) |
kas ta on kehtestanud asjakohased täitemeetmed, et tagada asjaomaste jäätmete keskkonnahoidlik käitlemine ning käsitleda selliste jäätmete võimalikke ebaseaduslikke saadetisi või töötlemist, ning rakendab neid; |
f) |
kas ta on plastijäätmete ekspordi puhul rakendatud nõudeid, mille eesmärk on tagada, et plastijäätmed võetakse ringlusse keskkonnahoidlikult ja et ringlussevõtuprotsessi kaudu jäätmekäitluse tulemusena tekkinud jäätmeid käideldakse keskkonnahoidlikult, sealhulgas keelates selliste jäätmete lahtise põletamise või ladestamise. Lisaks on taotluse eesmärk kontrollida, kas rakendatakse meetmeid, et vältida plastijäätmete importi liidust, mis kahjustab riigisiseselt tekkinud plastijäätmete keskkonnahoidlikku käitlemist, ning kas on võetud meetmeid, et vältida imporditud plastijäätmete vedu teistesse riikidesse. Samuti tuleb esitada teave selle kohta, et plastijäätmete saadetiste ja selliseid jäätmeid käitlevate käitluskohtade suhtes kohaldatakse korrapäraselt konkreetseid täitmise tagamise meetmeid ja kontrolli, et neid nõudeid rakendada ja leevendada plastijäätmete halva käitlemisega seoses õhu, pinnase, vee või merekeskkonna saastumist. |
4. Lõikes 3 osutatud kontrollide tegemiseks konsulteerib komisjon asjakohasel juhul asjaomaste sidusrühmadega.
5. Komisjon teostab erilist kontrolli seoses plastijäätmete ekspordiga riikidesse, mille suhtes kohaldatakse OECD otsust. Hiljemalt 21. maiks 2026 hindab komisjon, kas riigid, mille suhtes kohaldatakse OECD otsust ja kes impordivad liidust märkimisväärses koguses plastijäätmeid, järgivad käesolevat artiklit.
6. Kui asjaomane riik ei esita lõikes 2 osutatud taotluse alusel lõikes 3 osutatud piisavaid tõendeid selle kohta, et asjaomaseid jäätmeid käideldakse keskkonnahoidlikult kooskõlas artikliga 59 või et liidust eksporditud jäätmed ei avalda olulist kahjulikku mõju selles riigis tekitatud jäätmete käitlemisele, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 80 käesoleva määruse täiendamiseks vastu delegeeritud õigusakte, millega keelatakse asjaomaste jäätmete eksport sellesse riiki.
Komisjon tühistab keelu üksnes juhul, kui tal on piisavalt tõendeid selle kohta, et asjaomaseid jäätmeid käideldakse keskkonnahoidlikult ning et liidust eksporditud jäätmed ei avalda olulist kahjulikku mõju selles riigis tekitatud jäätmete käitlemisele.
3. PEATÜKK
Täiendavad kohustused
Artikkel 46
Eksportijate kohustused
1. Teataja või vedu korraldav isik võib eksportida jäätmeid liidust välja üksnes juhul, kui ta suudab tõendada, et sihtriigis jäätmeid vastu võtvad käitluskohad käitlevad neid keskkonnahoidlikult, nagu on osutatud artiklis 59.
2. Teataja või vedu korraldav isik ei tohi jäätmeid eksportida käitluskohta, mis ei vasta X lisa B osas sätestatud kriteeriumidele.
3. Lõikes 1 osutatud kohustuse täitmiseks tagab jäätmeid liidust välja eksportida kavatsev teataja või vedu korraldav isik, et sihtriigis jäätmeid käitlevaid käitluskohti on auditeeritud.
Auditi viib läbi kolmas isik, kes on teatajast või vedu korraldavast isikust ja auditeeritavast käitluskohast sõltumatu ning kellel on asjakohane kvalifikatsioon auditite ja jäätmekäitluse valdkonnas.
Auditi tellimisel kontrollib teataja või vedu korraldav isik, et kolmas isik vastab X lisa A osas sätestatud nõuetele ja et riiklik ametiasutus on teda volitanud või akrediteerinud tegema käesolevas artiklis määratletud auditeid.
4. Lõikes 3 osutatud audit hõlmab nii füüsilist kui ka dokumentide kontrolli ning sellega kontrollitakse, kas asjaomane käitluskoht vastab X lisa B osas sätestatud kriteeriumidele.
5. Jäätmeid eksportida kavatsev teataja või vedu korraldav isik tagab enne jäätmete eksportimist, et sihtriigis jäätmeid käitlevas käitluskohas on tehtud lõikes 3 osutatud audit, mis on tehtud mitte rohkem kui kaks aastat enne jäätmete asjaomasesse käitluskohta eksportimist ja mis on tõendanud, et käitluskoht vastab X lisa B osas sätestatud kriteeriumidele.
Selle kohustuse täitmiseks peab teataja või vedu korraldav isik kas
a) |
tellima kooskõlas käesoleva artikliga auditi; |
b) |
hankima mõne teise teataja või vedu korraldava isiku poolt käesoleva artikli kohaselt tellitud ja vastavalt lõikele 6 kättesaadavaks tehtud auditiaruande, olles eelnevalt kontrollinud, et audit on läbi viidud vastavalt lõigetele 3 ja 4 ning et see on näidanud, et käitluskoht vastab X lisa B osas sätestatud kriteeriumidele, või |
c) |
hankima käitluskoha enda poolt käesoleva artikli kohaselt tellitud ja vastavalt lõike 7 teisele lõigule lõikes 8 osutatud registrile teatavaks tehtud auditiaruande, olles eelnevalt kontrollinud, et audit on läbi viidud vastavalt lõigetele 3 ja 5 ning et see on näidanud, et käitluskoht vastab X lisa B osas sätestatud kriteeriumidele. |
Teataja või vedu korraldav isik peab ka viivitamata tellima erakorralise auditi, kui ta saab usaldusväärset teavet selle kohta, et käitluskoht ei vasta enam X lisa B osas sätestatud kriteeriumidele. Kui erakorraline audit näitab, et käitluskoht ei vasta enam X lisa B osas sätestatud kriteeriumidele, peatab teataja või vedu korraldav isik viivitamata jäätmete ekspordi sellesse käitluskohta ja teatab sellest asjaomastele lähtekoha pädevatele asutustele.
6. Teataja või vedu korraldav isik, kes on kooskõlas lõikega 3 teatava käitluskoha kohta tellinud või läbi viinud auditi, tagab, et selline audit tehakse õiglastel kaubandustingimustel kättesaadavaks teistele teatajatele või vedu korraldavatele isikutele, kes kavatsevad eksportida jäätmeid kõnealusesse käitluskohta.
7. Teataja või vedu korraldav isik teavitab komisjoni audititest, mille ta on lõigete 3 ja 5 kohaselt tellinud ja mis on tõendanud käitluskoha vastavust X lisa B osas sätestatud kriteeriumidele. Teatis peab sisaldama järgmist teavet:
a) |
auditeeritud käitluskoha nimi ja kontaktandmed; |
b) |
teataja või selle isiku nimi ja kontaktandmed, kes korraldab vedu ja kes auditi tellis; |
c) |
auditi teinud kolmanda isiku nimi ja kontaktandmed; |
d) |
auditi kuupäev; |
e) |
jäätmete liigid, nagu need on loetletud III, IIIA, IIIB või IV lisas või direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 7 osutatud jäätmenimistus; |
f) |
taaskasutamistoimingud (R-koodid) vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ II lisale. |
Teataja või vedu korraldav isik võib teatada komisjonile auditeeritava käitluskoha enda tellitud auditist, tingimusel et teataja või vedu korraldav isik on kontrollinud, et audit on läbi viidud vastavalt lõigetele 3 ja 4 ning et see on näidanud, et käitluskoht vastab X lisa B osas sätestatud kriteeriumidele. Selline teade sisaldab esimese lõigu punkti a ja punktide c-f kohast teavet.
8. Komisjon loob registri lõike 7 kohaselt saadud teabega ja hoiab seda ajakohasena. Komisjon teeb asjaomases registris oleva teabe üldsusele kättesaadavaks.
9. Pädeva asutuse või kontrollides osaleva asutuse taotlusel esitab teataja või vedu korraldav isik dokumentaalsed tõendid selle kohta, et lõikes 3 osutatud auditid on tehtud kõigis käitluskohtades, kuhu ta kõnealuseid jäätmeid ekspordib. Sellised dokumentaalsed tõendid esitatakse asjaomastele asutustele vastuvõetavas keeles.
10. Jäätmeid liidust välja eksportiv teataja või vedu korraldav isik teeb igal aastal üldsusele elektrooniliselt kättesaadavaks teabe selle kohta, kuidas ta täidab käesolevast artiklist tulenevaid kohustusi.
11. Kui liidu ja sellise kolmanda riigi vahel, mille suhtes kohaldatakse OECD otsust, on sõlmitud rahvusvaheline leping, milles tunnistatakse, et kõnealuse kolmanda riigi käitluskohad käitlevad jäätmeid keskkonnahoidlikult, nagu on osutatud artiklis 59, ja kooskõlas X lisa B osas sätestatud kriteeriumidega, vabastatakse teatajad või vedu korraldavad isikud, kes kavatsevad jäätmeid sellesse kolmandasse riiki eksportida, lõigetes 3–7 ja lõikes 9 sätestatud kohustustest.
Teataja või vedu korraldav isik, kes ekspordib liidust jäätmeid käitluskohta, mis asub kolmandas riigis, millega liit on sõlminud rahvusvahelise lepingu, peab viivitamata tegema erakorralise auditi juhul, kui ta saab usaldusväärset teavet selle kohta, et käitluskoht ei vasta enam X lisa B osas sätestatud kriteeriumidele. Teataja või vedu korraldav isik peab sellisel juhul teavitama lähtekoha pädevaid asutusi kõnealusest usaldusväärsest teabest ja oma kavatsusest teha erakorraline audit.
Kui erakorraline audit näitab, et käitluskoht ei vasta enam X lisa B osas sätestatud kriteeriumidele, peatab teataja või vedu korraldav isik viivitamata jäätmete ekspordi sellesse käitluskohta ja teatab sellest asjaomastele lähtekoha pädevatele asutustele.
12. Komisjon teeb lõikes 11 osutatud asjakohased rahvusvahelised lepingud oma veebisaidil avalikult kättesaadavaks.
13. Komisjon võib vastu võtta suunised käesoleva artikli kohaldamiseks.
Artikkel 47
Ekspordiliikmesriikide kohustused
1. Liidust eksportimise korral võtavad liikmesriigid kõik vajalikud meetmed, mis tagavad, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvad juriidilised ja füüsilised isikud ei ekspordi jäätmeid, juhul kui artiklites 39–46 sellise ekspordi kohta sätestatud tingimused ei ole täidetud või kui eksporditud jäätmeid ei käidelda keskkonnahoidlikult vastavalt artiklile 59.
2. Kui liikmesriikide käsutuses on usaldusväärne teave, mis osutab, et jäätmeid liidust välja eksportivad füüsilised või juriidilised isikud ei täida artiklist 46 tulenevaid kohustusi, viivad nad läbi vajaliku kontrolli.
4. PEATÜKK
Üldsätted
Artikkel 48
Eksport Antarktikasse
Jäätmete eksport liidust Antarktikasse on keelatud.
Artikkel 49
Eksport ülemeremaadesse ja -territooriumidele
1. Kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete eksport liidust ülemeremaadesse ja -territooriumidele on keelatud.
2. Taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete eksportimisel ülemeremaadesse ja -territooriumidele kohaldatakse mutatis mutandis artiklis 39 sätestatud keeldu.
3. Taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete eksportimisel ülemeremaadesse või -territooriumidele, mis ei ole hõlmatud artiklis 39 sätestatud keeluga, kohaldatakse mutatis mutandis II jaotise sätteid.
V JAOTIS
IMPORT LIITU KOLMANDATEST RIIKIDEST
1. PEATÜKK
Kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete import
Artikkel 50
Kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete impordi keeld
1. Kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete import liitu on keelatud, välja arvatud import, mis pärineb
a) |
Baseli konventsiooni osalisriikidest; |
b) |
muudest riikidest, millega liit või liit ja tema liikmesriigid on sõlminud kahe- või mitmepoolsed lepingud või kokkulepped, mis on kooskõlas liidu õigusaktidega ja Baseli konventsiooni artikliga 11; |
c) |
muudest riikidest, millega üksikud liikmesriigid on sõlminud kahepoolsed lepingud või kokkulepped kooskõlas lõikega 2, või |
d) |
muudest piirkondadest, kui kriisiolukorra, rahu taastamise või rahuvalveoperatsioonide või sõjaga seotud erandlikel põhjustel ei ole võimalik punkti b või c kohaseid kahepoolseid lepinguid või kokkuleppeid sõlmida või kui lähteriigi pädevat asutust ei ole määratud või see ei saa oma ülesandeid täita. |
2. Liikmesriigid võivad erandjuhtudel sõlmida kahepoolseid lepinguid ja kokkuleppeid konkreetsete jäätmete kõrvaldamiseks nendes liikmesriikides, kui selliseid jäätmeid ei käidelda lähteriigis keskkonnahoidlikult.
Need lepingud ja kokkulepped peavad vastama järgmistele tingimustele:
a) |
olema kooskõlas liidu õigusega ja Baseli konventsiooni artikliga 11; |
b) |
tagama, et kõrvaldamistoimingud tehakse selleks luba omavas käitluskohas ja need vastavad käesoleva määruse artikli 59 lõikes 1, direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 13 ja muus jäätmeid käsitlevas liidu õiguses, eelkõige IX lisa 1. osas osutatud liidu õigusaktides osutatud keskkonnahoidliku jäätmekäitluse nõuetele; |
c) |
tagama, et jäätmed on tekitatud lähteriigis ja et nende kõrvaldamine toimub üksnes lepingu või kokkuleppe sõlminud liikmesriigis, ning |
d) |
neist teatatakse komisjonile enne nende sõlmimist või eriolukorras hiljemalt ühe kuu jooksul pärast nende sõlmimist. |
3. Lõike 1 punktides b ja c osutatud kahe- või mitmepoolsed lepingud või kokkulepped peavad põhinema artiklis 51 sätestatud menetlusnõuetel.
4. Lõike 1 punktides a, b ja c osutatud riigid peavad esitama sihtliikmesriigi pädevale asutusele eelnevalt igakülgselt põhjendatud taotluse, kui neil ei ole jäätmete kõrvaldamiseks keskkonnahoidlikult, nagu on osutatud artiklis 59, tehnilist võimsust ja vajalikke käitluskohti ega ka mõistlikku võimalust neid hankida.
Artikkel 51
Menetlusnõuded kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete importimiseks või jäätmete importimiseks kriisiolukorras või rahu taastamise ja rahuvalveoperatsioonide käigus
1. Kui kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmed imporditakse liitu Baseli konventsiooni osalisriikidest või artikli 50 lõike 1 punktis d osutatud juhtudel, kohaldatakse mutatis mutandis II jaotise sätteid ning lõigetes 2 ja 3 esitatud kohandusi ja täiendavaid sätteid.
2. Kohaldatakse järgmisi kohandusi:
a) |
teataja, kelle asukoht ei ole liidus ja kellel puudub juurdepääs artiklis 27 osutatud süsteemile, võib esitada teatise ning mis tahes nõutava lisateabe ja täiendavad dokumendid asjaomastele pädevatele asutustele posti või asjakohasel juhul faksi või digiallkirjaga kinnitatult e-posti teel; digiallkirjaga kinnitatud e-posti korral asendatakse nõutav tempel või allkiri digiallkirjaga; |
b) |
teataja või kui teataja asukoht ei ole liidus ja tal puudub juurdepääs artiklis 27 osutatud süsteemile, siis liidus asuva sihtkoha pädev asutus tagab, et kogu asjakohane teave, vähemalt teatamisdokument koos kõigi lisadega, saatedokument koos kõigi lisadega, kirjalikud nõusolekud, teave vaikivate nõusolekute kohta ja tingimused, on sellesse süsteemi lisatud; |
c) |
sihtkoha pädev asutus ja iga liidus asuva transiidikoha pädev asutus teavitavad lähtekoha pädevat asutust ja kõiki väljaspool liitu asuvate transiidikohtade pädevaid asutusi igast omapoolsest teabe ja dokumentide taotlusest ning oma otsusest kavandatava saadetise kohta posti või asjakohasel juhul faksi või digiallkirjaga kinnitatult e-posti teel, välja arvatud juhul, kui asjaomaste riikide pädevatel asutustel on juurdepääs artikli 27 lõikes 3 osutatud kesksüsteemile; |
d) |
artiklite 7, 8, 16 ja 17 kohaselt lähtekoha pädevale asutusele ja kõigile väljaspool liitu asuvate transiidikohtade pädevatele asutustele esitatav teave esitatakse posti või asjakohasel juhul faksi või digiallkirjaga kinnitatult e-posti teel, välja arvatud juhul, kui kõnealused asutused on ühendatud artiklis 27 osutatud süsteemiga; |
e) |
väljaspool liitu asuva transiidikoha pädeval asutusel on pärast nõuetekohaselt täidetud teatise kättesaamise kinnituse edastamise kuupäeva 60 päeva aega, et anda vaikiv nõusolek või tingimustega või tingimusteta kirjalik nõusolek, kui asjaomane riik on otsustanud eelnevat kirjalikku nõusolekut mitte nõuda ja on sellest teavitanud teisi Baseli konventsiooni osalisriike kooskõlas kõnealuse konventsiooni artikli 6 lõikega 4; |
f) |
artikli 50 lõike 1 punktis d osutatud juhtudel, kui tegemist on kriisiolukorra, rahu taastamise või rahuvalveoperatsioonide või sõjaga, ei ole lähtekoha pädevate asutuste nõusolek nõutav. |
3. Kohaldatakse järgmisi täiendavaid sätteid:
a) |
sihtkoha pädev asutus võib vajaduse korral nõuda finantstagatist või samaväärset kindlustust, või täiendavat finantstagatist või samaväärset kindlustust pärast seda, kui ta on teataja seatud finantstagatise või samaväärse kindlustuse kaetava summa suuruse läbi vaadanud; |
b) |
liidus asuva transiidikoha pädev asutus esitab teatajale nõuetekohaselt täidetud teatise kättesaamise kinnituse ja edastab selle koopiad teistele asjaomastele pädevatele asutustele, kui neil puudub juurdepääs artiklis 27 osutatud süsteemile; |
c) |
sihtkoha pädev asutus ja iga liidus asuva transiidikoha pädev asutus teavitavad sisenemistolliasutust oma otsusest anda saadetisele nõusolek; |
d) |
vedaja esitab saatedokumendi koopia sisenemistolliasutusele kas posti või asjakohasel juhul faksi või digiallkirjaga kinnitatud e-posti teel või artikli 27 lõikes 3 osutatud kesksüsteemi kaudu, kui sisenemistolliasutusel on sellele juurdepääs, ning |
e) |
niipea kui sisenemistolliasutus on suunanud jäätmed tolliprotseduurile, teatab sisenemistolliasutus sihtkoha pädevale asutusele ja iga liidus asuva transiidikoha pädevale asutusele, et jäätmed on liitu sisenenud. |
4. Vedu võib toimuda ainult juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:
a) |
teataja on saanud lähtekoha, sihtkoha ja asjakohasel juhul ka transiidikoha pädevatelt asutustelt kirjaliku nõusoleku ning nendes nõusolekutes või nende lisades sätestatud tingimused on täidetud; |
b) |
teataja ja vastuvõtja vahel on artikli 6 kohaselt sõlmitud leping ja see on kehtiv; |
c) |
artiklis 7 osutatud finantstagatis või samaväärne kindlustus on seatud ja see on kehtiv ning |
d) |
tagatud on artiklis 59 osutatud keskkonnahoidlik jäätmekäitlus. |
5. Kui sisenemistolliasutus avastab ebaseadusliku saadetise, teatab ta sellest viivitamata asjaomase tolliasutuse asukohariigi pädevale asutusele. Kõnealune pädev asutus
a) |
teavitab viivitamata liidus asuva sihtkoha pädevat asutust ebaseaduslikust saadetisest ja see pädev asutus teavitab seejärel väljaspool liitu asuvat lähtekoha pädevat asutust; |
b) |
tagab jäätmete kinnipidamise seni, kuni väljaspool liitu asuva lähtekoha pädev asutus otsustab teisiti ning edastab sellekohase kirjaliku otsuse jäätmeid kinni pidava tolliasutuse asukohariigi pädevale asutusele, ning |
c) |
edastab punktis b osutatud lähtekoha pädeva asutuse otsuse viivitamata sisenemistolliasutusele, kes ebaseadusliku saadetise avastas. |
6. Kui relvajõud või abiorganisatsioonid impordivad enda poolt kriisiolukorras või rahu taastamise või rahuvalveoperatsioonide käigus tekitatud jäätmeid või seda teeb nende nimel mõni füüsiline või juriidiline isik, teavitavad sellised üksused saadetisest ja selle sihtkohast eelnevalt transiidikoha pädevat asutust ja liidus asuva sihtkoha pädevat asutust, või kiireloomulistel juhtudel, kui kõrvaldamis- või taaskasutamiskoht ei ole veo ajal teada, esimese sihtkoha piirkonna eest vastutavat pädevat asutust.
Esimese lõigu kohaselt esitatud teave peab saadetisega kaasas olema, välja arvatud juhul, kui see esitatakse artikli 27 kohase süsteemi kaudu.
7. Komisjon võtab vastu rakendusakti, milles kirjeldatakse üksikasjalikult lõike 6 esimese lõigu kohaselt esitatavat teavet ja sellega seotud ajakava.
Selline teave peab olema piisav, et võimaldada ametiasutustel teha kontrolle, ning see peab sisaldama andmeid saadetistega seotud isikute kohta, veo kuupäeva, jäätmete kogust, jäätmete tunnuskoodi, jäätmete nimetust ja koostist, taaskasutamis- või kõrvaldamiskohta, taaskasutamis- või kõrvaldamistoimingu koodi ja osalevaid riike.
Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 81 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
2. PEATÜKK
Taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete import
Artikkel 52
Taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete impordi keeld
1. Taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete import liitu on keelatud, välja arvatud import, mis pärineb
a) |
riikidest, mille suhtes kohaldatakse OECD otsust; |
b) |
muudest riikidest, mis on Baseli konventsiooni osalisriigid; |
c) |
muudest riikidest, millega liit või liit ja tema liikmesriigid on sõlminud kahe- või mitmepoolsed lepingud või kokkulepped, mis on kooskõlas liidu õigusega ja Baseli konventsiooni artikliga 11; |
d) |
muudest riikidest, millega üksikud liikmesriigid on sõlminud kahepoolsed lepingud või kokkulepped kooskõlas lõikega 2, või |
e) |
muudest piirkondadest, kui kriisiolukorra, rahu taastamise või rahuvalveoperatsioonide või sõjaga seotud erandlikel põhjustel ei ole võimalik punkti c või d kohaseid kahepoolseid lepinguid või kokkuleppeid sõlmida või kui lähteriigi pädevat asutust ei ole määratud või see ei saa oma ülesandeid täita. |
2. Üksikud liikmesriigid võivad erandjuhtudel sõlmida kahepoolseid lepinguid ja kokkuleppeid konkreetsete jäätmete taaskasutamiseks nendes liikmesriikides, kui selliseid jäätmeid ei käidelda lähteriigis keskkonnahoidlikult.
Sellistel juhtudel kohaldatakse artikli 50 lõike 2 teist lõiku.
3. Lõike 1 punktide c ja d kohaselt sõlmitud kahe- või mitmepoolsed lepingud või kokkulepped põhinevad asjakohasel määral artiklis 51 sätestatud menetlusnõuetel.
Artikkel 53
Menetlusnõuded seoses impordiga riigist, mille suhtes kohaldatakse OECD otsust, või muudest piirkondadest kriisiolukorras või rahu taastamise ja rahuvalveoperatsioonide käigus
1. Kui taaskasutamiseks ettenähtud jäätmed imporditakse liitu nendest riikidest ja läbi nende riikide, mille suhtes kohaldatakse OECD otsust, või artikli 52 lõike 1 punktis e osutatud juhtudel, kohaldatakse mutatis mutandis II jaotise sätteid ning lõigetes 2 ja 3 esitatud kohandusi ja täiendavaid sätteid.
2. Kohaldatakse järgmisi kohandusi:
a) |
väljaspool liitu asuva lähtekoha pädev asutus võib anda artikli 9 kohaselt nõutava nõusoleku vaikimisi; |
b) |
artikli 4 lõikes 5 osutatud eksperimentaalsete töötlusviiside katsetamiseks ette nähtud jäätmete saadetiste suhtes kohaldatakse eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku menetlust; |
c) |
artikli 4 lõikes 5 osutatud laborianalüüsideks ette nähtud jäätmete saadetiste suhtes kohaldatakse eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku menetlust, välja arvatud juhul, kui selliste jäätmete kogus on kindlaks määratud minimaalse koguse alusel, mis on igal konkreetsel juhul analüüsi nõuetekohaseks tegemiseks mõistlikult vajalik, ning see ei ületa 25 kg, millisel juhul kohaldatakse artiklis 18 sätestatud menetlusnõudeid; |
d) |
kohaldatakse artikli 51 lõike 2 punktide a–e sätteid; |
e) |
artikli 15 lõikes 3 ja artikli 16 lõikes 5 nimetatud käitluskoht esitab vastava kinnituse kolme tööpäeva jooksul pärast jäätmete kättesaamist. |
3. Kohaldatakse ka artikli 51 lõiget 3.
4. Vedu võib toimuda ainult juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:
a) |
teataja on saanud lähte- ja sihtkoha ja asjakohasel juhul transiidikoha pädevatelt asutustelt kirjaliku nõusoleku või väljaspool liitu asuva lähtekoha pädev asutus on andnud vaikiva nõusoleku või sellise vaikiva nõusoleku olemasolu võib eeldada ja asjakohastes otsustes sätestatud tingimused on täidetud; |
b) |
täidetud on artikli 51 lõike 4 punktides b, c ja d sätestatud tingimused. |
5. Kohaldatakse artikli 51 lõigete 5 ja 6 sätteid.
Artikkel 54
Menetlusnõuded seoses impordiga riigist või läbi riigi, mille suhtes OECD otsust ei kohaldata
Kui taaskasutamiseks ettenähtud jäätmed imporditakse liitu riigist, mille suhtes OECD otsust ei kohaldata, või läbi mõne riigi, mille suhtes OECD otsust ei kohaldata ja mis on ka Baseli konventsiooni osalisriik, kohaldatakse artiklit 51 mutatis mutandis.
3. PEATÜKK
Täiendavad kohustused
Artikkel 55
Liidus asuva sihtkoha pädevate asutuste kohustused
1. Liitu importimise korral nõuab ja võtab liidus asuva sihtkoha pädev asutus vajalikke meetmeid, et tagada tema jurisdiktsiooni alla kuuluvasse piirkonda veetud jäätmete käitlemine viisil, millega ei seata ohtu inimeste tervist, ja keskkonnahoidlikult kooskõlas käesoleva määruse artikliga 59, ning kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ artikliga 13 ja muude jäätmeid käsitleva liidu õigusega, eelkõige IX lisa 1. osas osutatud liidu õigusaktidega kogu veo kestel, sealhulgas sihtriigis taaskasutamise või kõrvaldamise ajal.
2. Lõikes 1 osutatud pädev asutus peab ka keelama jäätmete impordi kolmandatest riikidest, kui tal on põhjust arvata, et jäätmeid ei käidelda kooskõlas lõikes 1 sätestatud nõuetega.
4. PEATÜKK
Import ülemeremaadest ja -territooriumidelt
Artikkel 56
Import ülemeremaadest ja -territooriumidelt
1. Kui jäätmed imporditakse liitu ülemeremaadest või -territooriumidelt, kohaldatakse II jaotist mutatis mutandis.
2. Ülemeremaa või -territoorium ja sellega seotud liikmesriik võivad kohaldada ülemeremaalt või -territooriumilt kõnealusesse liikmesriiki veetavate saadetiste suhtes selle liikmesriigi riiklikke menetlusi, kui ükski teine riik ei ole transiidiriigina veoga seotud. Kui liikmesriik kohaldab selliste saadetiste suhtes riiklikke menetlusi, teavitab ta sellest komisjoni.
VI JAOTIS
TRANSIIT LÄBI LIIDU KOLMANDATEST RIIKIDEST JA KOLMANDATESSE RIIKIDESSE
Artikkel 57
Kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmete transiit läbi liidu
Kui kõrvaldamiseks ettenähtud jäätmeid veetakse läbi liikmesriikide kolmandatest riikidest ja kolmandatesse riikidesse, kohaldatakse mutatis mutandis artiklit 51 ning järgmisi kohandusi ja täiendavaid sätteid:
a) |
liidus asuva transiidikoha esimene ja viimane pädev asutus teavitavad asjakohasel juhul sisenemistolliasutust ja väljumistolliasutust nende vastavatest otsustest anda saadetisele nõusolek või kui nad on andnud vaikiva nõusoleku, siis teatise kättesaamise kinnitusest kooskõlas artikli 51 lõike 3 punktiga b; |
b) |
niipea kui jäätmed on liidust välja viidud, teatab väljumistolliasutus liidus asuva transiidikoha pädeva(te)le asutus(t)ele, et jäätmed on liidust välja viidud; |
c) |
liidus asuva transiidikoha pädev asutus võib vajaduse korral nõuda finantstagatist või samaväärset kindlustust, või täiendavat finantstagatist või samaväärset kindlustust pärast seda, kui ta on teataja seatud finantstagatise või samaväärse kindlustuse kaetava summa suuruse läbi vaadanud. |
Artikkel 58
Taaskasutamiseks ettenähtud jäätmete transiit läbi liidu
1. Kui taaskasutamiseks ettenähtud jäätmeid veetakse läbi liikmesriikide sellisest riigist ja sellisesse riiki, mille suhtes OECD otsust ei kohaldata, kohaldatakse artiklit 57 mutatis mutandis.
2. Kui taaskasutamiseks ettenähtud jäätmeid veetakse läbi liikmesriikide sellisest riigist ja sellisesse riiki, mille suhtes kohaldatakse OECD otsust, kohaldatakse mutatis mutandis artiklit 53 ning järgmisi kohandusi ja täiendavaid sätteid:
a) |
liidus asuva transiidikoha esimene ja viimane pädev asutus teavitavad asjakohasel juhul sisenemistolliasutust ja väljumistolliasutust nende vastavatest otsustest anda saadetisele nõusolek või kui nad on andnud vaikiva nõusoleku, siis teatise kättesaamise kinnitusest kooskõlas artikli 51 lõike 3 punktiga b; |
b) |
niipea kui jäätmed on liidust välja viidud, teatab väljumistolliasutus liidus asuva transiidikoha pädevatele asutustele, et jäätmed on liidust välja viidud; |
c) |
liidus asuva transiidikoha pädev asutus võib vajaduse korral nõuda finantstagatist või samaväärset kindlustust, või täiendavat finantstagatist või samaväärset kindlustust pärast seda, kui ta on teataja seatud finantstagatise või samaväärse kindlustuse kaetava summa suuruse läbi vaadanud. |
3. Kui taaskasutamiseks ettenähtud jäätmeid veetakse läbi liikmesriikide riigist, mille suhtes ei kohaldata OECD otsust, riiki, mille suhtes kohaldatakse OECD otsust, või vastupidi, kohaldatakse riigi puhul, mille suhtes ei kohaldata OECD otsust, lõiget 1 ja riigi puhul, mille suhtes kohaldatakse OECD otsust, lõiget 2.
VII JAOTIS
KESKKONNAHOIDLIK JÄÄTMEKÄITLUS JA TÄITMISE TAGAMINE
1. PEATÜKK
Keskkonnahoidlik jäätmekäitlus
Artikkel 59
Keskkonnahoidlik jäätmekäitlus
1. Jäätmetekitaja, teataja, jäätmesaadetise vedu korraldav isik ja kõik teised jäätmesaadetise veo või jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamisega seotud ettevõtjad võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et jäätmeid käideldakse inimeste tervist ohustamata ja keskkonnahoidlikult kogu jäätmete vedamise ning nende taaskasutamise ja kõrvaldamise kestel.
2. Jäätmete ekspordi puhul käsitatakse jäätmeid taaskasutamise või kõrvaldamise puhul keskkonnahoidlikult käidelduna, kui on võimalik tõendada, et jäätmeid ning jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamise tulemusena tekkinud jäätmeid käideldakse kooskõlas inimeste tervise, kliima- ja keskkonnakaitse nõuetega, mida loetakse samaväärseteks liidu õiguse kohaste inimeste tervise ja keskkonnakaitse nõuetega. Sellise samaväärsuse hindamisel ei nõuta täielikku vastavust liidu õigusaktidest tulenevatele nõuetele, kuid tuleb tõendada, et sihtriigis kohaldatavad nõuded tagavad inimeste tervise ja keskkonnakaitse samaväärse taseme nagu liidu õigusaktidest tulenevad nõuded. Samaväärsuse hindamise läbiviimiseks kasutatakse lähtepunktidena IX lisas osutatud liidu õigusaktide ja rahvusvaheliste suuniste asjakohaseid sätteid.
2. PEATÜKK
Täitmise tagamine
Artikkel 60
Kontrollid
1. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva määruse täitmise tagamiseks kontrollitakse käitluskohti, ettevõtjaid, vahendajaid ja edasimüüjaid kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ artikliga 34 ning jäätmesaadetisi ja nendega seotud jäätmete taaskasutamist või kõrvaldamist.
2. Jäätmesaadetisi kontrollitakse vähemalt ühes järgmistest punktidest:
a) |
päritolukohas, kus kontrollitakse jäätmetekitajat, jäätmekogujat, jäätmevaldajat, teatajat või jäätmesaadetise vedu korraldavat isikut; |
b) |
sihtkohas, sealhulgas ajutise ja lõpliku taaskasutamise või ajutise ja lõpliku kõrvaldamise puhul, kus kontrollitakse vastuvõtjat või käitluskohta; |
c) |
liidu piiridel; |
d) |
liidu piires vedamise ajal. |
Artikkel 61
Dokumendid ja tõendid
1. Jäätmesaadetiste kontroll hõlmab vähemalt dokumentide kontrolli, nende saadetisega seotud isikute isikusamasuse kinnitamist ja asjakohasel juhul jäätmete füüsilist kontrolli.
2. Selleks et kindlaks teha, et maanteel, raudteel, õhus, merel või siseveeteel veetava aine või eseme puhul ei ole tegemist jäätmetega, võivad kontrollides osalevad asutused nõuda füüsiliselt või juriidiliselt isikult, kelle valduses on asjaomane aine või ese või kes korraldab selle vedu, dokumentaalsete tõendite esitamist järgmise kohta:
a) |
asjaomase aine või eseme päritolu ja sihtkoht ning |
b) |
asjaolu, et tegemist ei ole jäätmetega, sh asjakohasel juhul tõendid toimimise või töökorras oleku kohta. |
Esimese lõigu kohaldamisel tuleb ka kindlaks teha, kas asjaomane aine või ese on kaitstud transpordi ning peale- ja mahalaadimise käigus tekkida võivate kahjustuste eest (nt piisav pakend ja nõuetekohane virnastamine).
Kasutatud kaupade ja jäätmete eristamiseks kohaldatakse kontrollimise eesmärgil artikli 29 lõike 1 kolmandas lõigus sätestatud tingimusi ja vajaduse korral ka artikli 29 lõikes 3 sätestatud kriteeriume.
Käesolev lõige ei piira direktiivi 2012/19/EL artikli 23 lõike 2 ja VI lisa ning määruse (EL) 2023/1542 artikli 72 lõike 2 ja XIV lisa kohaldamist.
3. Kontrollides osalevad ametiasutused võivad otsustada, et asjaomase aine või eseme puhul on tegemist jäätmetega, kui
a) |
neile ei ole nende määratud tähtaja jooksul esitatud lõikes 2 osutatud või muude liidu õigusaktidega nõutud tõendeid selle kindlakstegemiseks, et aine või eseme puhul ei ole tegemist jäätmetega, või |
b) |
nad leiavad, et neile kättesaadavad tõendid ja teave ei ole järelduste tegemiseks piisavad, või nad peavad lõike 2 teises lõigus osutatud kaitset kahjustuste eest ebapiisavaks. |
Kui ametiasutused on jõudnud järeldusele, et aine või eseme puhul on tegemist esimese lõigu kohaste jäätmetega, loetakse asjaomase aine või eseme vedu või asjaomane jäätmesaadetis ebaseaduslikuks saadetiseks. Sellest tulenevalt käsitletakse seda kooskõlas artiklitega 25 ja 26 ning kontrollides osalevad ametiasutused teavitavad sellest viivitamata selle riigi pädevat asutust, kus asjaomane kontroll toimus.
4. Selleks et teha kindlaks, kas jäätmesaadetis vastab käesolevale määrusele, võivad kontrollides osalevad ametiasutused nõuda teatajalt, vedu korraldavalt isikult, jäätmevaldajalt, vedajalt, vastuvõtjalt ja jäätmeid vastu võtvalt käitluskohalt neile asjakohaste dokumentaalsete tõendite esitamist nende määratud tähtaja jooksul ning võivad saadetises sisalduvad jäätmed ja vajaduse korral jäätmeid sisaldava transpordivahendi kinni pidada ning peatada jäätmete veo kuni selliste dokumentide esitamiseni.
5. Selleks et teha kindlaks, kas jäätmesaadetis, mille suhtes kohaldatakse artiklis 18 sätestatud üldisi teavitamisnõudeid, on ette nähtud taaskasutamistoiminguteks, mis on kooskõlas artikliga 59, võivad kontrollides osalevad ametiasutused nõuda, et vedu korraldav isik ja vastuvõtja esitaksid asjakohased dokumentaalsed tõendid, mis on saadud ajutise ja lõpliku taaskasutamise kohalt ning mille on vajaduse korral heaks kiitnud sihtkoha pädev asutus. Ekspordi puhul liidust nõuavad kontrollides osalevad ametiasutused dokumentaalseid tõendeid artikli 46 kohaselt läbi viidud auditi kohta.
6. Kui kontrollides osalevatele ametiasutustele ei ole nende määratud tähtaja jooksul lõikes 4 või 5 osutatud tõendeid esitatud või kui nad peavad neile kättesaadavaid tõendeid ja teavet järelduste tegemiseks ebapiisavaks, käsitatakse asjaomast saadetist ebaseadusliku saadetisena ning seda käsitletakse kooskõlas artiklitega 25 ja 26. Kontrollides osalevad ametiasutused teavitavad sellest viivitamata selle riigi pädevat asutust, kus asjaomane kontroll toimus.
7. Komisjonil on õigus võtta rakendusaktidega vastu määruses (EMÜ) nr 2658/87 sätestatud kombineeritud nomenklatuuri koodide ning käesoleva määruse III, IIIA, IIIB, IV ja V lisas loetletud jäätmete kannete vaheline vastavustabel. Komisjon ajakohastab kõnealuseid rakendusakte, et kajastada nimetatud nomenklatuuri ja nimetatud lisade asjaomastesse kannetesse tehtud muudatusi ning et hõlmata mis tahes uusi jäätmetega seotud harmoneeritud süsteemi koode, mida Maailma Tolliorganisatsioon võib vastu võtta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 81 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1245 (46) jääb jõusse seni, kuni komisjon kasutab käesolevas artiklis osutatud volitusi.
Artikkel 62
Kontrollikavad
1. Liikmesriigid tagavad, et artikli 60 lõike 1 kohaste kontrollide tegemiseks kehtestatakse kogu nende geograafilise territooriumi suhtes kas eraldi või muude kavade selgelt määratud osana üks või mitu kava (edaspidi „kontrollikava“).
Kontrollikavad põhinevad konkreetseid jäätmevooge ja ebaseaduslike saadetiste allikaid käsitleval riskihindamisel ning varasemate kontrollide tulemustel, võttes asjakohasel juhul arvesse luureandmeid, näiteks politsei- ja tolliasutuste uurimiste andmeid ning kuritegevuse analüüse, samuti füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt saadud usaldusväärset teavet võimalike ebaseaduslike saadetiste kohta, asjakohast teavet veetavate jäätmete käitlemise kohta ja teavet, mis näitab, et saadetis sarnaneb varem ebaseaduslikuks tunnistatud saadetistega. Nimetatud riskihindamine võtab arvesse eelkõige vajadust kontrollida, kas füüsilised ja juriidilised isikud, kes ekspordivad jäätmeid liidust välja, täidavad artiklis 46 sätestatud kohustusi. Nimetatud riskihindamise eesmärk on muu hulgas vajalike kontrollide, sealhulgas käitluskohtade, ettevõtjate, vahendajate, edasimüüjate ja jäätmesaadetiste või nendega seotud jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamise füüsiliste kontrollide miinimumarvu ja sageduse kindlaksmääramine.
2. Kontrollikavad sisaldavad vähemalt järgmisi elemente:
a) |
kontrollide eesmärgid ja prioriteedid, sealhulgas nende eesmärkide ja prioriteetide kindlaksmääramise kirjeldus; |
b) |
kontrollikavaga hõlmatud geograafiline piirkond; |
c) |
teave kavandatavate kontrollide kohta, sealhulgas käitluskohtade, ettevõtjate, vahendajate, edasimüüjate ja jäätmesaadetiste või nendega seotud jäätmete taaskasutamise või kõrvaldamise kontrollide ja füüsiliste kontrollide miinimumarvu kohta, mis tuleb lõikes 1 osutatud riskihindamise kohaselt igas kalendriaastas teha; |
d) |
kontrollides osalevatele ametiasutustele määratud ülesanded; |
e) |
kontrollides osalevate ametiasutuste vahelise koostöö kord; |
f) |
teave kontrollijate koolitamise kohta kontrollidega seotud küsimustes ning |
g) |
teave kontrollikava rakendamiseks vajalike inim-, finants- ja muude ressursside kohta. |
3. Kontrollikava vaadatakse läbi vähemalt iga kolme aasta järel ja asjakohasel juhul seda ajakohastatakse. Läbivaatamise käigus hinnatakse, mil määral on saavutatud kõnealuse kontrollkava eesmärgid ja rakendatud muid elemente.
4. Ilma et see piiraks kohaldatavate konfidentsiaalsusnõuete rakendamist, teatavad liikmesriigid komisjonile lõikes 1 osutatud kontrollikavadest ja nende olulistest muudatustest iga kolme aasta järel ja esimest korda üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.
5. Komisjon vaatab liikmesriikide poolt lõike 4 kohaselt esitatud kontrollikavad läbi ja koostab asjakohasel juhul nende kavade läbivaatamise põhjal aruande käesoleva artikli rakendamise kohta. Sellised aruanded võivad sisaldada muu hulgas soovitusi, mis käsitlevad kontrollide prioriteete ning kontrollides osalevate asjaomaste asutuste vahelist täitmise tagamise alast koostööd ja koordineerimist. Need aruanded võib vajaduse korral esitada ka artikli 66 kohaselt loodud jäätmesaadetiste määruse täitmise tagamise rühma koosolekutel ning need tehakse kättesaadavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
Artikkel 63
Karistused
1. Ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi, mis tulenevad direktiivist 2008/99/EÜ, kehtestavad liikmesriigid käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatavad karistusnormid ja võtavad kõik vajalikud meetmed nende kohaldamise tagamiseks. Kehtestatud karistused peavad olema mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva artikli kohaselt kehtestatud karistustes on kohaldataval juhul nõuetekohaselt arvesse võetud järgmist:
a) |
rikkumise laad, raskusaste ja ulatus; |
b) |
kas rikkumine pandi toime tahtlikult või hooletusest, kui see on asjakohane; |
c) |
vastutava füüsilise või juriidilise isiku finantssuutlikkus; |
d) |
vastutava füüsilise või juriidilise isiku poolt rikkumisest saadud majanduslik kasu niivõrd, kui seda on võimalik kindlaks teha; |
e) |
rikkumisega tekitatud keskkonnakahju; |
f) |
mis tahes meetmed, mida vastutav füüsiline või juriidiline isik on võtnud tekitatud kahju leevendamiseks või heastamiseks; |
g) |
asjaolu, kas rikkumine oli korduv või ühekordne; |
h) |
muud raskendavad või kergendavad asjaolud, mis on kohaldatavad juhtumi asjaoludele. |
3. Liikmesriigid võivad käesoleva määruse rikkumise korral määrata asjakohasel juhul vähemalt järgmised karistused:
a) |
rahatrahvid; |
b) |
jäätmekäitluse ja jäätmesaadetiste veoga seotud tegevuse loa tühistamine või tähtajaline peatamine, kui selline tegevus kuulub käesoleva määruse kohaldamisalasse; |
c) |
tähtajaline riigihankemenetlustest kõrvalejätmine. |
4. Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitamata lõikes 1 osutatud normidest ja meetmetest ning teavitavad teda nende hilisematest muudatustest.
Artikkel 64
Täitmise tagamise alane koostöö riigi tasandil
Liikmesriigid säilitavad või kehtestavad kõigi nende territooriumil käesoleva määruse täitmise tagamises osalevate asjaomaste asutuste, sealhulgas pädevate asutuste ja kontrollides osalevate asutuste jaoks mõjusad mehhanismid, mis võimaldavad neil riigisiseselt koostööd teha ning koordineerida täitmispoliitika ja -meetmete väljatöötamist ja rakendamist ebaseaduslike jäätmesaadetistega tegelemiseks, sealhulgas kontrollikavade koostamiseks ja rakendamiseks.
Artikkel 65
Täitmise tagamise alane koostöö liikmesriikide vahel
1. Liikmesriigid teevad omavahel kahe- ja mitmepoolset koostööd ebaseaduslike jäätmesaadetiste ennetamise ja avastamise hõlbustamiseks. Nad vahetavad loodud struktuuride, eelkõige artikli 66 alusel loodud jäätmesaadetiste määruse täitmise tagamise rühma kaudu sellise ennetamise ja avastamisega seotud asjakohast teavet, sealhulgas jäätmesaadetiste, jäätmevoogude, käitajate ja käitluskohtade kohta, ning jagavad kogemusi ja teadmisi täitemeetmete kohta, sealhulgas artikli 62 lõike 1 kohaselt tehtud riskihindamise kohta.
2. Liikmesriigid määravad asutuse või asutused ja nende alaliste töötajate seast isikud, kes vastutavad lõikes 1 osutatud koostöö eest, ning määravad samuti asutuse või asutused ja nende alaliste töötajate seast vastutavad isikud, kes tegutsevad kontaktpunktidena artikli 61 lõikes 1 osutatud füüsilise kontrolli läbiviimiseks. Liikmesriigid saadavad selle teabe komisjonile, kes koondab teabe ja teeb selle kättesaadavaks määratud asutustele ja nende alalistele töötajatele.
3. Liikmesriigi asutus võib võtta teise liikmesriigi asutuse taotlusel täitemeetmeid nende isikute suhtes, keda kahtlustatakse seotuses ebaseaduslike jäätmesaadetistega ja kes asuvad selles liikmesriigis.
Artikkel 66
Jäätmesaadetiste täitmise tagamise rühm
1. Luuakse täitmise tagamise rühm liikmesriikidevahelise koostöö ja koordineerimise hõlbustamiseks ja parandamiseks, et ennetada ja avastada ebaseaduslikke saadetisi (edaspidi „jäätmesaadetiste täitmise tagamise rühm“).
2. Jäätmesaadetiste täitmise tagamise rühma kuulub liikmesriigi kohta kuni kolm esindajat, kes valitakse artikli 65 lõikes 2 osutatud määratud alaliste töötajate hulgast, kes vastutavad koostöö eest, või muude käesoleva määruse täitmise tagamises osalevate asjaomaste asutuste alaliste töötajate hulgast, kelle nimetavad liikmesriigid, kes teavitavad sellest komisjoni. Selle rühma kaaseesistujad on komisjoni esindaja või esindajad ja rühma poolt valitud liikmesriigi esindaja.
3. Jäätmesaadetiste täitmise tagamise rühm tegutseb foorumina, kus jagatakse asjakohast teavet ebaseaduslike jäätmesaadetiste ennetamiseks ja avastamiseks, sealhulgas teavet ja luureandmeid ebaseaduslike jäätmesaadetistega seotud üldiste suundumuste ja liikmesriikide asutuste tehtud riskipõhiste hindamiste kohta ning kogemusi ja teadmisi täitemeetmete kohta, vahetatakse seisukohti parimate tavade kohta ning soodustatakse koostööd ja koordineerimist asjaomaste ametiasutuste vahel. Jäätmesaadetiste täitmise tagamise rühm võib uurida kõiki käesoleva määruse täitmise tagamisega seotud tehnilisi küsimusi, mis eesistujad on tõstatanud omal algatusel või rühma liikmete või artiklis 81 osutatud komitee taotlusel.
4. Jäätmesaadetiste täitmise tagamise rühma koosolekud toimuvad regulaarselt, vähemalt üks kord aastas. Lisaks lõikes 2 osutatud liikmetele võivad eesistujad kutsuda asjakohasel juhul koosolekutele või nende osadele teiste asjaomaste institutsioonide, organite, asutuste, võrgustike või muude sidusrühmade esindajaid.
5. Komisjon edastab jäätmesaadetiste täitmise tagamise rühmas väljendatud arvamused artiklis 81 osutatud komiteele.
Artikkel 67
Üldsätted
1. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 515/97 kohaldamist, kasutab komisjon talle artiklitega 67–71 antud volitusi, et toetada ja täiendada liikmesriikide täitemeetmeid ning aidata kaasa käesoleva määruse ühetaolisele rakendamisele kogu liidus.
2. Komisjon võib kasutada talle käesoleva määrusega antud volitusi jäätmesaadetiste suhtes, mis kuuluvad artikli 2 lõike 1 kohaselt käesoleva määruse kohaldamisalasse, mis on keerulist laadi ja millel võib olla tõsine kahjulik mõju inimeste tervisele või keskkonnale, ja kui vajalikul uurimisel on piiriülene mõõde, mis hõlmab vähemalt kahte riiki. Komisjon võib algatada nende volituste kohaseid meetmeid omal algatusel, ühe või mitme liikmesriigi asutuste taotlusel või kaebuse alusel, kui on piisavalt alust kahtlustada, et asjaomase aine või eseme vedu või asjaomane jäätmesaadetis kujutab endast ebaseaduslikku saadetist. Komisjon võib sellised kaebused edastada ka asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele.
Kui komisjon otsustab meetmeid mitte võtta, vastab ta liikmesriikide ametiasutusele või kaebuse saatnud isikutele mõistliku aja jooksul, tuues välja põhjused, miks ta arvab, et puudub piisav kahtlus, välja arvatud juhul, kui selleks on avaliku huviga seotud põhjused, näiteks haldus- või kriminaalmenetluse konfidentsiaalsuse kaitsmine.
Komisjon abistab liikmesriike ka tiheda ja korrapärase koostöö korraldamisel nende pädevate asutuste vahel vastavalt artiklile 71.
3. Komisjon võtab oma volituste kasutamisel arvesse kontrolle, süüdistuse esitamise, õigus- või haldusmenetlusi, mida liikmesriigi asutused on käesoleva määruse kohaselt samade saadetiste suhtes läbi viimas või on juba läbi viinud, ning tagab, et ta ei sekku sellistesse menetlustesse. Oma volituste kasutamisel võtab komisjon arvesse kõiki edasilükkamistaotlusi, mille on esitanud liikmesriigi asutus koostöö eest vastutavate alaliste töötajate või artikli 65 lõikes 2 osutatud kontaktpunktide kaudu.
4. Pärast oma tegevuse lõpuleviimist koostab komisjon aruande. Kui komisjon jõuab järeldusele, et asjaomase aine või eseme vedu või asjaomane jäätmesaadetis kujutab endast ebaseaduslikku saadetist, teavitab ta sellest asjaomase riigi või asjaomaste riikide pädevaid asutusi ning soovitab käsitleda sellist ebaseaduslikku saadetist kooskõlas artiklitega 25 ja 26. Komisjon võib soovitada liikmesriikide asjaomastele asutustele ka teatavaid järelmeetmeid ning vajaduse korral teavitada asjaomaseid liidu institutsioone, organeid, ameteid ja asutusi.
5. Lõike 4 alusel koostatud aruanded koos kõigi nende aluseks olevate tõenditega on vastuvõetavad tõendid
a) |
mittekriminaalõiguslikes kohtumenetlustes liikmesriikide kohtutes ja liikmesriikide haldusmenetlustes; |
b) |
kriminaalmenetluses selles liikmesriigis, kus nende kasutamine on vajalik riigi haldusasutuste koostatud menetluskokkuvõtetega samal viisil ja samadel tingimustel ning nende kohta kehtivad samad tõendite hindamise reeglid kui riigi haldusasutuste koostatud menetluskokkuvõtete kohta ja neil on viimati nimetatutega samaväärne tõendusjõud; |
c) |
Euroopa Liidu Kohtu menetlustes. |
Käesolev määrus ei mõjuta Euroopa Liidu Kohtu ning liikmesriikide kohtute ja pädevate asutuste õigust vabalt hinnata komisjoni poolt lõike 4 kohaselt koostatud aruannete tõendusjõudu.
Artikkel 68
Komisjoni kontrollid
1. Komisjon võib artikli 67 kohaselt kontrollida saadetisi vastavalt käesoleva määruse artikli 60 lõigetele 1 ja 2.
2. Komisjon viib kontrolli läbi üksnes siis, kui on piisavalt alust kahtlustada, et tegemist on ebaseadusliku jäätmesaadetisega.
3. Komisjon valmistab kontrollid ette ja viib need läbi tihedas koostöös asjaomase liikmesriigi asjaomaste asutustega. Selline koostöö hõlmab teabevahetust ja arvamuste vahetust kontrollide kavandamise ja võetavate meetmete kohta. Komisjon võtab arvesse kõiki liikmesriigi haldus- või õigusasutuste kontrolle ning käimasolevaid süüdistuse esitamise, õigus- või haldusmenetlusi.
Komisjon teatab kontrolli objektist, eesmärgist ja õiguslikust alusest koostöö eest vastutavatele alalistele töötajatele või artikli 65 lõikes 2 osutatud kontaktpunktidele asjaomases liikmesriigis, mille territooriumil kontroll läbi viiakse, 15 päeva ette, et asjaomased asutused saaksid anda vajalikku abi. Sel eesmärgil antakse võimalus kontrollides osaleda asjaomase liikmesriigi asjaomaste asutuste ametnikele. Kiireloomulistel juhtudel, kui 15-päevast etteteatamisaega ei ole võimalik järgida, teatab komisjon sellest esimesel võimalikul hetkel.
Lisaks viivad asjaomase liikmesriigi asjakohaseid asutuste taotlusel kontrolle läbi komisjon ja selle liikmesriigi asjaomased asutused ühiselt.
4. Töötajad ja teised kaasas olevad isikud, keda komisjon on volitanud kontrolli läbi viima, esitavad oma õiguste kasutamiseks kirjaliku volituse, milles on täpsustatud kontrolli ese ja eesmärk.
5. Kontrolli läbi viivatel komisjoni töötajatel on õigus
a) |
saada juurdepääs teataja, vedu korraldava isiku, jäätmetekitaja, jäätmevaldaja, vedaja, vastuvõtja või jäätmeid vastu võtva käitluskoha ruumidele, maale ja transpordivahenditele; |
b) |
kontrollida kõiki asjakohaseid dokumente, mis on seotud kontrolli eseme ja eesmärgiga, olenemata sellest, millisel andmekandjal neid säilitatakse, ning teha või hankida mis tahes kujul koopiaid või väljavõtteid sellistest dokumentidest; |
c) |
küsida teatajalt, vedu korraldavalt isikult, jäätmetekitajalt, jäätmevaldajalt, vedajalt, vastuvõtjalt või jäätmeid vastu võtvalt käitluskohalt selgitusi kontrolli eseme ja eesmärgiga seotud asjaolude või dokumentide kohta ning dokumenteerida vastused; |
d) |
võtta teatajalt, vedu korraldavalt isikult, jäätmetekitajalt, jäätmevaldajalt, vedajalt, vastuvõtjalt või jäätmeid vastu võtvalt käitluskohalt kinnitused kontrolli eseme ja eesmärgi kohta ning salvestada need; |
e) |
kontrollida jäätmeid füüsiliselt ja võtta jäätmetest laborikatseteks proove, kui see on asjakohane. |
6. Teataja, vedu korraldav isik, jäätmetekitaja, jäätmevaldaja, jäätmevedaja, vastuvõtja ja jäätmeid vastu võttev käitluskoht teevad kontrollimise käigus komisjoniga koostööd.
7. Jäätmesaadetiste kontrollimisega seotud liikmesriikide ametiasutused, kelle territooriumil komisjoni kontroll läbi viiakse, osutavad komisjoni taotlusel komisjoni töötajatele vajalikku abi.
8. Teataja, vedu korraldav isik, jäätmetekitaja, jäätmevaldaja, jäätmevedaja, vastuvõtja ja jäätmeid vastu võttev käitluskoht on kohustatud alluma komisjoni kontrollile.
9. Kui komisjon leiab, et teataja, vedu korraldav isik, jäätmetekitaja, jäätmevaldaja, jäätmevedaja, vastuvõtja või jäätmeid vastu võttev käitluskoht on kontrolli vastu, peavad asjaomase liikmesriigi asjaomased asutused osutama komisjonile vajalikku abi ning taotlema asjakohasel juhul täitevasutuste abi, et komisjon saaks kontrolli läbi viia. Kui sellise abi osutamiseks on riigisiseste normide kohaselt vaja õigusasutuse luba, tuleb esitada taotlus sellise loa saamiseks.
Artikkel 69
Teabenõuded
1. Komisjon võib küsitleda kõiki selleks nõusoleku andnud füüsilisi või juriidilisi isikuid, et koguda asjaomaste jäätmesaadetiste kohta kogu vajalikku teavet.
2. Kui selline küsitlemine viiakse läbi käitluskoha, ettevõtja, vahendaja või edasimüüja ruumides, teavitab komisjon koostöö eest vastutavaid alalisi töötajaid või artikli 65 lõikes 2 osutatud kontaktpunkte asjaomases liikmesriigis, mille territooriumil küsitlemine toimub. Kui selle liikmesriigi ametiasutus seda nõuab, võivad tema ametnikud abistada komisjoni töötajaid küsitlemise läbiviimisel.
Kutse küsitlemisele tuleb asjaomasele isikule saata vähemalt kümne tööpäevase etteteatamisajaga. Seda etteteatamisaega võib lühendada asjaomase isiku selgesõnalise nõusoleku korral või kontrolli kiireloomulisuse korral, mida on igakülgselt põhjendatud.
Viimasel juhul peab etteteatamisaeg olema vähemalt 24 tundi. Kutse peab sisaldama asjaomase isiku õiguste loetelu, eelkõige õigust kasutada vestlusel vabalt valitud isiku abi.
3. Komisjon võib nõuda käitluskoha või ettevõtte eest vastutavatelt juriidilistelt või füüsilistelt isikutelt või mis tahes vahendajalt või edasimüüjalt kogu vajaliku teabe esitamist asjaomaste jäätmesaadetiste kohta. Komisjon märgib teabenõude õigusliku aluse ja eesmärgi, täpsustab, millist teavet nõutakse, ning määrab kindlaks teabe esitamise tähtaja.
4. Komisjon teeb teabenõude viivitamata kättesaadavaks selle liikmesriigi asjaomastele asutustele, mille territooriumil käitluskoht, ettevõte, vahendaja või edasimüüja asub, ning selle liikmesriigi asutustele, mille territooriumi tegevus mõjutab.
5. Kui käitluskoht, ettevõtja, vahendaja või edasimüüja ei esita nõutud teavet või kui komisjon leiab, et saadud teave ei ole järelduste tegemiseks piisav, kohaldatakse mutatis mutandis artikli 61 lõike 6 teist lauset.
Artikkel 70
Menetluslikud tagatised
1. Komisjon viib läbi kontrollid ja nõuab teavet, järgides teataja, vedu korraldava isiku, jäätmetekitaja, jäätmevaldaja, jäätmevedaja, vastuvõtja või jäätmeid vastu võtva käitluskoha käesolevas artiklis sätestatud menetluslikke tagatisi.
2. Teatajal, vedu korraldaval isikul, jäätmetekitajal, jäätmevaldajal, jäätmevedajal, vastuvõtjal või jäätmeid vastu võtval käitluskohal on:
a) |
õigus mitte teha ennast süüstavaid avaldusi; |
b) |
õigus saada abi vabalt valitud isikult; |
c) |
õigus kasutada selle liikmesriigi mis tahes ametlikku keelt, kus kontroll toimub; |
d) |
õigus esitada pärast kontrolli lõpuleviimist ja enne artikli 67 lõike 4 kohase aruande vastuvõtmist märkusi neid puudutavate asjaolude kohta. Märkuste esitamise kutse sisaldab kokkuvõtet asjaomase isikuga seotud asjaoludest ning selles määratakse piisav tähtaeg märkuste esitamiseks. Igakülgselt põhjendatud juhtudel võib komisjon otsustada märkuste esitamise kutse saatmise edasi lükata, kui see on vajalik, et säilitada riikliku asutuse tehtava kontrolli või käimasoleva või tulevase haldus- või kriminaaluurimise konfidentsiaalsus; |
e) |
õigus saada küsitlemise protokolli koopia ja see heaks kiita või lisada märkusi; |
f) |
kui komisjon on andnud õiguslikke soovitusi vastavalt artikli 67 lõikele 4, ja ilma et see piiraks rikkumisest teatajate ja informaatorite konfidentsiaalsusõigusi ning kooskõlas kohaldatavate konfidentsiaalsus- ja andmekaitsereeglitega, võib asjaomane isik paluda komisjonil esitada talle artikli 67 lõike 4 kohaselt koostatud aruande selle isikuga seotud ulatuses. Komisjon annab juurdepääsu ainult kõigi aruande saajate selgesõnalisel nõusolekul. |
Komisjon kogub tõendeid teataja, vedu korraldava isiku, jäätmetekitaja, jäätmevaldaja, jäätmevedaja, vastuvõtja või jäätmeid vastu võtva käitluskoha poolt ja vastu ning viib kontrollid läbi ja nõuab teavet objektiivselt ja erapooletult ning kooskõlas süütuse presumptsiooni põhimõttega.
3. Komisjon tagab käesoleva jao kohaselt tehtud kontrollide, küsitlemise ja teabenõude konfidentsiaalsuse. Käesoleva jao kohaste kontrollide, küsitlemiste ja teabenõuete raames edastatud või saadud teabe suhtes kohaldatakse andmekaitsereegleid.
Artikkel 71
Vastastikune abi
Ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklite 64 ja 65 kohaldamist, kohaldatakse käesoleva määruse kohaldamisel käesoleva jao sätteid rakendavate liikmesriikide asjaomaste asutuste ja komisjoni vahelise koostöö suhtes mutatis mutandis määrust (EÜ) nr 515/97, välja arvatud artiklit 2a, artikleid 18a–18e, IV–VII jaotist ja lisa.
VIII JAOTIS
LÕPPSÄTTED
Artikkel 72
Teabevahetuse vorm
Kui artikli 27 sätteid ei kohaldata või kui väljaspool liitu asuvad osalejad ei ole ühendatud artikli 27 lõikes 3 osutatud kesksüsteemiga, võivad asjaomased osalejad esitada ja vahetada käesolevas määruses osutatud teavet ja dokumente posti, faksi, digiallkirjaga kinnitatud e-posti, digiallkirjaga kinnitamata e-posti (millele järgneb post) või, kui asjaomased osalejad on selles kokku leppinud, digiallkirjaga kinnitamata e-posti teel. Digiallkirjaga kinnitatud e-posti korral asendatakse nõutav tempel või allkiri digiallkirjaga.
Artikkel 73
Aruandlus
1. Enne iga kalendriaasta lõppu esitab iga liikmesriik komisjonile koopia oma eelmise kalendriaasta aruandest, mille ta on kooskõlas Baseli konventsiooni artikli 13 lõikega 3 koostanud ja esitanud konventsiooni sekretariaadile.
2. Enne iga kalendriaasta lõppu koostavad liikmesriigid eelmise kalendriaasta kohta ka XI lisas esitatud täiendaval aruandlusküsimustikul põhineva aruande ja esitavad selle komisjonile. Ühe kuu jooksul pärast selle aruande esitamist komisjonile teevad liikmesriigid üldsusele elektrooniliselt interneti kaudu kättesaadavaks aruande selle osa, mis on seotud artikliga 25, artikli 60 lõikega 1 ja artikli 63 lõikega 1, sealhulgas XI lisa tabeliga 7, koos selgitustega, mida liikmesriigid peavad asjakohaseks, ning teavitavad komisjoni asjaomastest linkidest. Komisjon koostab liikmesriikide linkide loetelu ja teeb selle oma veebisaidil üldsusele kättesaadavaks.
3. Lõigete 1 ja 2 kohaselt koostatud liikmesriikide aruanded esitatakse komisjonile elektrooniliselt.
4. Komisjon vaatab käesoleva artikli kohaselt esitatud andmed läbi ja avaldab läbivaatamise tulemuste kohta aruande.
Lisaks käsitleb komisjon selles aruandes järgmisi elemente:
a) |
ebaseaduslike saadetistega seotud suundumused ja selliste saadetiste vastu võitlemise parimad tavad, võttes arvesse artiklis 66 osutatud jäätmesaadetiste määruse täitmise tagamise rühma soovitusi; |
b) |
II jaotise 1. peatükis sätestatud eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku menetluse tõhusus, eelkõige sellega seotud ajakava, analüüsides muu hulgas selliseid elemente nagu vastuväidete ja nõusolekute arv ning aeg teatise esitamise ja selle kohta otsuse tegemise vahel, lähtudes artiklis 27 osutatud süsteemis säilitatavatest andmetest; |
c) |
käesoleva määruse panus kliimaneutraalsusesse ning ringmajanduse ja nullsaaste saavutamisse, võttes arvesse asjaomaste liidu ametite avaldatud aruandeid ja andmeid. |
Euroopa Keskkonnaamet toetab komisjoni käesoleva määruse rakendamise jälgimisel, koostades vajaduse korral aruandeid, milles analüüsitakse konkreetsete jäätmevoogude saadetisi ja nende keskkonnamõju.
Esimeses lõigus nimetatud aruanne koostatakse esimest korda hiljemalt 31. detsembriks 2029 ja seejärel iga kolme aasta järel.
5. Pärast 21. maid 2029 koostab komisjon aruande, milles hinnatakse, kas artiklite 39–46 sätete rakendamine on taganud plastijäätmete keskkonnahoidliku käitlemise nii ELis kui ka riikides, kuhu sellised jäätmed on liidust eksporditud, samuti seda, kas importivates riikides ei ole esinenud olulist kahjulikku mõju riigis tekitatud jäätmete käitlemisele. Selles võetakse arvesse plastijäätmete ekspordiga tegelevate liikmesriikide, importivate riikide pädevate asutuste ning ettevõtjate ja kodanikuühiskonna organisatsioonide esitatud teavet ja elemente.
Aruandes esitatakse ka teavet liidu jäätmekäitlejate suutlikkuse kohta käidelda liikmesriikides tekkinud ja liitu imporditud plastijäätmeid keskkonnahoidlikult.
Aruandes hinnatakse ka seda, kas liikmesriikidevahelisi jäätmesaadetisi käsitlevad sätted on aidanud parandada plastijäätmete käitlemist, pöörates erilist tähelepanu kirje EU3011 alla kuuluvate plastijäätmete klassifitseerimisele.
Kui see on asjakohane, lisatakse aruandele seadusandlik ettepanek käesoleva määruse muutmiseks, mis võiks hõlmata rangemaid tingimusi plastijäätmete kolmandatesse riikidesse eksportimisele, sealhulgas ekspordikeelde.
Artikkel 74
Rahvusvaheline koostöö
Liikmesriigid teevad – asjakohasel juhul ja vajaduse korral koos komisjoniga – koostööd teiste Baseli konventsiooni osalisriikidega ja riikidevaheliste organisatsioonidega, muu hulgas teabe vahetamise või jagamise, keskkonnahoidliku tehnoloogia edendamise ja asjakohaste toimimisviiside väljatöötamise kaudu.
Artikkel 75
Pädevate asutuste määramine
Liikmesriigid määravad käesoleva määruse rakendamise eest vastutava pädeva asutuse või vastutavad pädevad asutused. Iga liikmesriik määrab vaid ühe transiidikoha pädeva asutuse.
Artikkel 76
Kontaktisikute määramine
Liikmesriigid ja komisjon määravad igaüks ühe või mitu kontaktisikut, kelle ülesanne on teavitada ja nõustada käesoleva määruse rakendamise kohta päringuid esitavaid isikuid või ettevõtjaid. Komisjoni kontaktisik edastab liikmesriikide kontaktisikutele kõik talle esitatud küsimused, mis puudutavad liikmesriike, ja vastupidi.
Artikkel 77
Sisenemis- ja väljumistolliasutuste määramine
Liikmesriigid võivad määrata liitu sisenevate ja liidust väljuvate jäätmesaadetiste jaoks konkreetsed sisenemis- ja väljumistolliasutused. Kui liikmesriik otsustab sellised tolliasutused määrata, ei kasutata asjaomase liikmesriigi piires liitu sisenemiseks või liidust väljumiseks muid piiriületuspunkte.
Artikkel 78
Määramisest teatamine ja sellega seotud teave
1. Liikmesriigid teatavad komisjonile, kui nad on määranud
a) |
pädevad asutused vastavalt artiklile 75; |
b) |
kontaktisikud vastavalt artiklile 76; |
c) |
vajaduse korral sisenemis- ja väljumistolliasutused vastavalt artiklile 77. |
2. Lõikes 1 osutatud määramise korral esitavad liikmesriigid komisjonile järgmise teabe:
a) |
nimed; |
b) |
postiaadressid; |
c) |
e-posti aadressid: |
d) |
telefoninumbrid; |
e) |
pädevate asutuste poolt aktsepteeritud keeled. |
3. Liikmesriigid teatavad komisjonile viivitamata kõikidest muudatustest lõigetes 1 ja 2 osutatud teabes.
4. Lõigetes 1 ja 2 osutatud teave ja kõik selle teabe muudatused esitatakse komisjonile elektrooniliselt.
5. Komisjon avaldab oma veebisaidil määratud pädevate asutuste, kontaktisikute ning vajaduse korral sisenemis- ja väljumistolliasutuste nimekirjad ning ajakohastab neid vajaduse korral.
Artikkel 79
I–XII lisa muutmine
1. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 80 vastu delegeeritud õigusakte IA, IB, IC, II, III, IIIA, IIIB, IV, V, VI ja VII lisa muutmiseks, et võtta arvesse Baseli konventsiooni ja OECD otsuse alusel kokku lepitud muudatusi.
2. Komisjonil on õigus võtta pärast 21. maid 2026 kooskõlas artikliga 80 vastu delegeeritud õigusakte IC lisa muutmiseks, et kohandada seda artikli 27 rakendamisele.
3. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 80 vastu delegeeritud õigusakte IIIA lisa muutmiseks, et lisada pärast liikmesriigilt taotluse saamist või omal algatusel kõnealusesse lisasse kahe või enama III lisas loetletud jäätmeliigi segud, tingimusel et nende jäätmesegude koostis ei kahjusta nende keskkonnahoidlikku taaskasutamist, ning näha ette, et ühte või mitut IIIA lisa kannet kohaldatakse üksnes liikmesriikide vahel toimuva jäätmesaadetiste veo suhtes, kui on tõendatud, et kõnealust jäätmesegu käideldakse keskkonnahoidlikult liidus või riikides, mille suhtes kohaldatakse OECD otsust.
4. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 80 vastu delegeeritud õigusakte IIIB lisa muutmiseks, et lisada pärast liikmesriigilt taotluse saamist või omal algatusel kõnealusesse lisasse tavajäätmed, mida ei ole loetletud III, IV või V lisas, ning kui on tõendatud, et kõnealuseid jäätmeid käideldakse liidus keskkonnahoidlikult.
5. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 80 vastu delegeeritud õigusakte VIII lisa muutmiseks seoses kõnealuses lisas osutatud teabe vormi ja sisuga, tuginedes käesoleva määruse rakendamise käigus saadud kogemustele, ning et ajakohastada kõnealuses lisas esitatud vormi ja teavet seoses keskkonnahoidlikku jäätmekäitlust käsitlevate liidu õigusaktide ja rahvusvaheliste suunistega, tuginedes arengutele asjaomastel rahvusvahelistel foorumitel või liidu tasandil, ning võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut.
6. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 80 vastu delegeeritud õigusakte IX lisa muutmiseks, et ajakohastada keskkonnahoidlikku jäätmekäitlust käsitlevate liidu õigusaktide ja rahvusvaheliste suuniste loetelusid, tuginedes arengutele liidu tasandil või asjaomastel rahvusvahelistel foorumitel.
7. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 80 vastu delegeeritud õigusakte X lisa muutmiseks seoses kõnealuses lisas sisalduvate kriteeriumidega, tuginedes käesoleva määruse rakendamise käigus saadud kogemustele, ning et ajakohastada kõnealuses lisas esitatud teavet seoses keskkonnahoidlikku jäätmekäitlust käsitlevate liidu õigusaktide ja rahvusvaheliste suunistega, tuginedes arengutele asjaomastel rahvusvahelistel foorumitel või liidu tasandil, ning võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut.
8. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 80 vastu delegeeritud õigusakte XII lisa muutmiseks seoses kõnealuses lisas sisalduva teabega, tuginedes käesoleva määruse rakendamise käigus saadud kogemustele.
Artikkel 80
Delegeeritud volituste rakendamine
1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
2. Artikli 14 lõikes 3, artikli 15 lõikes 6, artikli 18 lõikes 15, artikli 27 lõikes 2, artikli 29 lõikes 6, artikli 39 lõikes 5, artikli 41 lõikes 1, artikli 43 lõikes 4, artikli 45 lõikes 6 ja artiklis 79 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 14 lõikes 3, artikli 15 lõikes 6, artikli 18 lõikes 15, artikli 27 lõikes 2, artikli 29 lõikes 6, artikli 39 lõikes 5, artikli 41 lõikes 1, artikli 43 lõikes 4, artikli 45 lõikes 6 ja artiklis 79 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
4. Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.
5. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
6. Artikli 14 lõike 3, artikli 15 lõike 6, artikli 18 lõike 15, artikli 27 lõike 2, artikli 29 lõike 6, artikli 39 lõike 5, artikli 41 lõike 1, artikli 43 lõike 4, artikli 45 lõike 6 ja artikli 79 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
Artikkel 81
Komiteemenetlus
1. Komisjoni abistab direktiivi 2008/98/EÜ artikli 39 alusel loodud komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.
Artikkel 82
Määruse (EL) nr 1257/2013 muutmine
Määrust (EL) nr 1257/2013 muudetakse järgmiselt.
1) |
Artikli 3 lõike 2 sissejuhatav lõik asendatakse järgmisega: „Artikli 6 lõike 2 punkti a, artikli 7 lõike 2 punkti d ja artiklite 13, 15 ja 16 kohaldamisel:“. |
2) |
Artikli 6 lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:
|
Artikkel 83
Määruse (EL) 2020/1056 muutmine
Määrust (EL) 2020/1056 muudetakse järgmiselt.
1) |
Artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkt iv asendatakse järgmisega:
(*1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. aprilli 2024. aasta määrus (EL) 2024/1157, mis käsitleb jäätmesaadetisi ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1257/2013 ja (EL) 2020/1056 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1013/2006 (ELT L, 2024/1157, 30.4.2024, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2024/1157/oj).“ " |
2) |
Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõige: „1a. Erandina lõikest 1 aktsepteerivad pädevad asutused määruse (EL) 2024/1157 kohast õigusnormidega ette nähtud teavet, sealhulgas lisateavet, alates 21. maist 2026.“ |
3) |
Artikli 5 lõige 2 jäetakse välja. |
4) |
Artiklisse 7 lisatakse järgmine lõige: „4. Erandina lõikest 3 võetakse lõikes 1 osutatud elemendid, mis on seotud artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis iv osutatud sätetes sätestatud teavitamisnõuetega, vastu hiljemalt määruse (EL) 2024/1157 artikli 27 lõikes 5 osutatud kuupäeval.“ |
5) |
Artiklisse 8 lisatakse järgmine lõige: „4. Erandina lõikest 3 võetakse lõikes 1 osutatud elemendid, mis on konkreetselt seotud õigusnormidega ette nähtud teabele juurdepääsu ja selle töötlemisega ametiasutuste poolt seoses artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis iv osutatud sätetes sätestatud nõuetega, sealhulgas ettevõtjatega peetava suhtlusega seoses kõnealuse teabega, vastu hiljemalt määruse (EL) 2024/1157 artikli 27 lõikes 5 osutatud kuupäeval.“ |
6) |
Artiklisse 9 lisatakse järgmine lõige: „3. Erandina lõikest 2 võetakse lõikes 1 osutatud elemendid, mis on konkreetselt seotud õigusnormidega ette nähtud teabe töötlemisega seoses artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis iv osutatud sätetes sätestatud nõuetega, vastu hiljemalt määruse (EL) 2024/1157 artikli 27 lõikes 5 osutatud kuupäeval.“ |
Artikkel 84
Läbivaatamine
Komisjon vaatab 31. detsembriks 2035 käesoleva määruse läbi, võttes muu hulgas arvesse artikli 73 kohaselt koostatud aruandeid ja artikli 62 lõikes 5 osutatud läbivaatamist, ning esitab selle tulemuste kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on lisatud seadusandlik ettepanek, kui komisjon peab seda asjakohaseks.
Läbivaatamise käigus ja oma aruande osana hindab komisjon eelkõige järgmist:
a) |
II jaotise 1. peatükis sätestatud eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku menetluse tõhusus, eelkõige sellega seotud ajakava vastavalt artiklitele 8, 14, 15 ja 16, analüüsides muu hulgas selliseid elemente nagu vastuväidete ja nõusolekute arv ning aeg teatise esitamise ja selle kohta otsuse tegemise vahel. Sel eesmärgil võib komisjon kasutada artiklis 27 osutatud süsteemides säilitatavaid andmeid; |
b) |
kas jäätmesaadetiste kohta andmete avaldamine vastavalt artiklile 21 tagab piisava läbipaistvuse, analüüsides eelkõige seda, kas ja miks pidasid pädevad asutused või saadetiste vedu korraldavad isikud sihtkohas asuvate käitluskohtade nimesid liidu ja riigisiseste õigusaktide kohaselt konfidentsiaalseks; |
c) |
kas käesoleva määrusega panustati piisavalt kliimaneutraalsusesse ning ringmajanduse ja nullsaaste saavutamisse, võttes arvesse asjaomaste liidu ametite avaldatud aruandeid ja andmeid. |
Lisaks hindab komisjon läbivaatamise käigus ja oma aruande osana, kas liidu õiguses on järgitud võrdsuse põhimõtet, hindab sellega seoses võimalikku mõju liikmesriigi konkurentsivõimele ning võtab vajaduse korral parandusmeetmeid.
Artikkel 85
Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted
1. Määrus (EÜ) nr 1013/2006 tunnistatakse kehtetuks alates 20. maist 2024.
2. Määruse (EÜ) nr 1013/2006 sätteid kohaldatakse siiski kuni 21. maini 2026, välja arvatud:
a) |
artikkel 30, mille kohaldamine lõpetatakse alates 20. maist 2024; |
b) |
artikkel 37, mille kohaldamist jätkatakse kuni 21. maini 2027; |
c) |
artikkel 51, mille kohaldamist jätkatakse kuni 31. detsembrini 2025 |
3. Määrust (EÜ) nr 1013/2006 kohaldatakse jätkuvalt ka saadetiste suhtes, mille kohta on esitatud teade kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 4 ja mille puhul sihtkoha pädev asutus on esitanud teate kättesaamise kinnituse kooskõlas selle määruse artikliga 8 enne 21. maid 2026. Nende saadetiste suhtes ei kohaldata käesoleva määruse sätteid.
4. Komisjoni määrus (EÜ) nr 1418/2007 (47) tunnistatakse kehtetuks alates 21. maist 2027.
5. Saadetises, millele asjaomased pädevad asutused on andnud oma nõusoleku kooskõlas määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikliga 9, sisalduvate jäätmete taaskasutamine või kõrvaldamine viiakse lõpule hiljemalt üks aasta pärast 21. maid 2026.
6. Saadetise vedu, millele asjaomased pädevad asutused on andnud oma nõusoleku kooskõlas määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikli 14 lõikega 2, viiakse lõpule hiljemalt kolm aastat pärast 21. maid 2026.
7. Eelnev nõusolek käitluskohale kooskõlas määruse (EÜ) nr 1013/2006 artikliga 14 kaotab kehtivuse hiljemalt viis aastat pärast 20. maid 2024.
8. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele (EÜ) nr 1013/2006 käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt XIII lisas esitatud vastavustabelile.
Artikkel 86
Jõustumine ja kohaldamine
1. Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
2. Seda kohaldatakse alates 21. maist 2026.
3. Järgmiste sätete suhtes kehtivad siiski järgmised kohaldamise alguskuupäevad:
a) |
artikli 83 punkte 4, 5 ja 6 kohaldatakse alates 20. augustist 2020; |
b) |
artikli 2 lõike 2 punkti i, artikli 7 lõiget 10, artikli 11 lõiget 5, artikli 14 lõiget 3, artikli 15 lõiget 6, artikli 18 lõiget 15, artikli 27 lõikeid 2 ja 5, artikli 29 lõikeid 3 ja 6, artikleid 31, 41–43, artiklit 45, artikli 51 lõiget 7, artikli 61 lõiget 7, artiklit 66, artikleid 79–82 ja artikli 83 punkte 1–3 kohaldatakse alates 20. maist 2024; |
c) |
artikli 39 punkti 1 punkti d kohaldatakse alates 21. novembrist 2026; |
d) |
artikli 38 lõike 2 punkti b, artiklit 40, artikli 44 lõike 2 punkti a, artikleid 46 ja 47 kohaldatakse alates 21. maist 2027, välja arvatud artikli 40 lõike 3 punkti b, mida kohaldatakse alates 21. maist 2026; |
e) |
artiklit 73 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2026. |
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 11. aprill 2024
Euroopa Parlamendi nimel
eesistuja
R. METSOLA
Nõukogu nimel
eesistuja
H. LAHBIB
(1) ELT C 275, 18.7.2022, lk 95.
(2) Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2024. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 25. märtsi 2024. aasta otsus.
(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).
(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta (ELT L 190, 12.7.2006, lk 1).
(5) EÜT L 39, 16.2.1993, lk 3.
(6) Nõukogu 1. veebruari 1993. aasta otsus 93/98/EMÜ ohtlike jäätmete üle piiri viimise ja kõrvaldamise kontrolli käsitleva konventsiooni (Baseli konventsiooni) ühenduse nimel sõlmimise kohta (EÜT L 39, 16.2.1993, lk 1).
(7) Baseli konventsiooni osaliste otsusega III/1 vastuvõetud muudatus (edaspidi „ekspordi keelustamist käsitlev muudatus“).
(8) Nõukogu 22. septembri 1997. aasta otsus 97/640/EÜ, millega kiidetakse ühenduse nimel heaks ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli konventsiooni (Baseli konventsioon) muudatus, mis on sätestatud konventsiooniosaliste konverentsi otsuses III/1 (EÜT L 272, 4.10.1997, lk 45), ja nõukogu 20. jaanuari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 120/97 jäätmesaadetiste järelevalvet ja kontrolli Euroopa Ühenduses, ühendusse sissevedu ning ühendusest väljavedu käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 259/93 muutmise kohta (EÜT L 22, 24.1.1997, lk 14).
(9) OECD/LEGAL/0266.
(10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus) (ELT L 300, 14.11.2009, lk 1).
(11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1257/2013 laevade ringlussevõtu kohta ning määruse (EÜ) nr 1013/2006 ja direktiivi 2009/16/EÜ muutmise kohta (ELT L 330, 10.12.2013, lk 1).
(12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1021 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (ELT L 169, 25.6.2019, lk 45).
(13) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).
(14) Nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/31/EÜ prügilate kohta (EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1).
(15) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).
(16) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2020. aasta määrus (EL) 2020/1056 elektroonilise kaubaveoteabe kohta (ELT L 249, 31.7.2020, lk 33).
(17) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. novembri 2022. aasta määrus (EL) 2022/2399, millega luuakse Euroopa Liidu tollivaldkonna ühtne teeninduskeskkond ja muudetakse määrust (EL) nr 952/2013 (ELT L 317, 9.12.2022, lk 1).
(18) ELT L 124, 17.5.2005, lk 4.
(19) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu ja nõukogu direktiivi 90/313/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 41, 14.2.2003, lk 26).
(20) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiiv 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta (EÜT L 365, 31.12.1994, lk 10).
(21) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/904 teatavate plasttoodete keskkonnamõju vähendamise kohta (ELT L 155, 12.6.2019, lk 1).
(22) Komisjoni 25. septembri 2023. aasta määrus (EL) 2023/2055, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) XVII lisa seoses sünteetiliste polümeeride mikroosakestega (ELT L 238, 27.9.2023, lk 67).
(23) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiiv 2000/53/EÜ kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta (EÜT L 269, 21.10.2000, lk 34).
(24) Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus plastigraanulite kao ärahoidmise kohta mikroplastireostuse vähendamiseks (COM(2023) 645 final).
(25) Nõukogu 25. novembri 2013. aasta otsus 2013/755/EL ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta (ÜMTde assotsieerimise otsus) (ELT L 344, 19.12.2013, lk 1).
(26) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/99/EÜ keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu (ELT L 328, 6.12.2008, lk 28).
(27) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).
(28) Nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määrus (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks (EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1).
(29) Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).
(30) ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.
(31) Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).
(32) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).
(33) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/883, milles käsitletakse sadama vastuvõtuseadmeid laevajäätmete üleandmiseks ja muudetakse direktiivi 2010/65/EL ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/59/EÜ (ELT L 151, 7.6.2019, lk 116).
(34) Nõukogu 20. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/117/Euratom radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse vedude järelevalve ja kontrolli kohta (ELT L 337, 5.12.2006, lk 21).
(35) Nõukogu 21. mai 1991. aasta direktiiv 91/271/EMÜ asulareovee puhastamise kohta (EÜT L 135, 30.5.1991, lk 40).
(36) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 767/2009 sööda turuleviimise ja kasutamise kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1831/2003 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 79/373/EMÜ, 82/471/EMÜ, 83/228/EMÜ, 93/74/EMÜ, 93/113/EÜ ja 96/25/EÜ, komisjoni direktiiv 80/511/EMÜ ning komisjoni otsus 2004/217/EÜ (ELT L 229, 1.9.2009, lk 1).
(37) 1991. aasta Antarktika lepingule lisatud keskkonnakaitseprotokoll.
(38) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/31/EÜ, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ ja direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ, 2008/1/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1013/2006 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 114).
(39) Komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega (ELT L 343, 29.12.2015, lk 1).
(40) Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).
(41) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. septembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/1535, millega nähakse ette tehnilistest eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (ELT L 241, 17.9.2015, lk 1).
(42) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).
(43) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta direktiiv 2012/19/EL elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete (elektroonikaromude) kohta (ELT L 197, 24.7.2012, lk 38).
(44) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2023. aasta määrus (EL) 2023/1542, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid, millega muudetakse direktiivi 2008/98/EÜ ja määrust (EL) 2019/1020 ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2006/66/EÜ (ELT L 191, 28.7.2023, lk 1).
(45) OECD/LEGAL/0266.
(46) Komisjoni 28. juuli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1245, millega sätestatakse nõukogu määruses (EMÜ) nr 2658/87 sätestatud kombineeritud nomenklatuuri koodide ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1013/2006 (jäätmesaadetiste kohta) III, IV ja V lisa jäätmekannete vaheline esialgne vastavustabel (ELT L 204, 29.7.2016, lk 11).
(47) Komisjoni 29. novembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1418/2007, milles käsitletakse teatavate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1013/2006 III ja IIIA lisas loetletud jäätmete väljavedu taaskasutamise eesmärgil teatavatesse riikidesse, mille suhtes ei kohaldata OECD otsust jäätmete riikidevahelise veo kontrolli kohta (ELT L 316, 4.12.2007, lk 6).
IA LISA
IB LISA
IC LISA
TEATAMISDOKUMENDI JA SAATEDOKUMENDI TÄITMISE JUHISED
Alates 21. maist 2026 tuleb dokumendid ja teave esitada elektrooniliselt vastavalt artiklile 27, nagu on nõutud käesoleva määruse asjakohastes sätetes.
Kolmandaid riike hõlmavate vedude puhul (vastavalt IV, V ja VI jaotisele), mille jaoks võib kasutada paberkandjal dokumente, jäävad kehtima paberipõhised menetlused, niivõrd kui juurdepääs artiklis 27 osutatud süsteemidele ei ole võimalik.
Teatamis- ja saatedokumentide täitmise üldjuhiste saamiseks on võimalik tutvuda määruse (EÜ) nr 1013/2006 IC lisaga, eelkõige paberkandjal dokumentide täitmisel, kui see on endiselt asjakohane.
II LISA
TEATAMISEGA SEOTUD TEAVE JA DOKUMENDID
1. osa: Teatamisdokumendiga esitatav teave
1. |
Teatamisdokumendi järjenumber või muu aktsepteeritud tunnus ja kavandatud saadetiste koguarv. Kui teataja on eelnevalt saanud nõusoleku sama liiki jäätmete veoks samasse käitluskohta, võib viidata nende varem nõusoleku saanud saadetiste teatamisdokumendi järjenumbrile või muule aktsepteeritud tunnusele. Kui teataja on eelnevalt saanud nõusoleku sama liiki jäätmete veoks samast lähteriigis asuvast kohast samale vastuvõtjale ja samasse käitluskohta, kusjuures transiidiriigid on olemasolu korral samad, märgib teataja artikli 9 lõike 3 kohaldamise eesmärgil nende varem nõusoleku saanud saadetiste teatamisdokumendi järjenumbri või muu aktsepteeritud tunnuse. Lisaks näidatakse teatises ära muudatused uue teatise üksikasjades võrreldes sellise eelnevalt nõusoleku saanud saadetisega. |
2. |
Teataja nimi, aadress, telefoninumber, e-posti aadress, registreerimisnumber ja kontaktisik. |
3. |
Kui teataja ei ole esialgne jäätmetekitaja või uus jäätmetekitaja või jäätmekoguja: esialgse(te) jäätmetekitaja(te) või uu(t)e jäätmetekitaja(te) või jäätmekoguja või jäätmevaldaja nimi, aadress, telefoninumber, e-posti aadress ja kontaktisik. |
4. |
Edasimüüja(te) või vahendaja(te) nimi, aadress, telefoninumber, e-posti aadress ja kontaktisik, juhul kui teataja on teda volitanud vastavalt artikli 3 punktile 6. |
5. |
Saadetise lähtekoha aadress, lähtekoha eest vastutava isiku nimi ja, kui see erineb punktides 2–4 osutatud isikutest, lähtekoha eest vastutava isiku aadress, telefoninumber, e-posti aadress ja kontaktisik. |
6. |
Taaskasutamis- või kõrvaldamiskoha nimi, aadress, telefoninumber, e-posti aadress, registreerimisnumber, kontaktisik, kasutatav tehnoloogia ja kas koht on saanud artikli 14 kohase eelneva heakskiidu. Kui jäätmed on ette nähtud ajutiseks taaskasutamiseks või ajutiseks kõrvaldamiseks, tuleb esitada vastav teave kõikide käitluskohtade kohta, kus on kavas teostada järgnevad ajutise ja lõpliku taaskasutamise või ajutise ja lõpliku kõrvaldamise toimingud. Tõend käitluskoha loa kohta vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ IV peatükile, või kui jäätmete taaskasutamis- või kõrvaldamiskoht on kantud direktiivi 2010/75/EL I lisa 5. kategooria nimekirja, tuleb esitada tõend kõnealuse direktiivi artiklite 4 ja 5 kohaselt välja antud kehtiva loa kohta (nt loa olemasolu tõendav deklaratsioon). |
7. |
Vastuvõtja nimi, aadress, telefoninumber, e-posti aadress, registreerimisnumber ja kontaktisik. |
8. |
Jäätmete kavandatud vedaja(te) ja/või tema (nende) esindaja(te) nimi, aadress, telefoninumber, e-posti aadress, registreerimisnumber ja kontaktisik. |
9. |
Lähteriik ja asjaomane pädev asutus. |
10. |
Transiidiriigid ja asjaomased pädevad asutused. |
11. |
Sihtriik ja asjaomane pädev asutus. |
12. |
Ühekordne või koondteatis. Koondteatise puhul taotletav kehtivusaeg. |
13. |
Jäätmesaadetis(t)e veo (-vedude) kavandatud alguskuupäev(ad). |
14. |
Kavandatud transpordiliik. |
15. |
Esialgne kavandatud teekond ja esialgne teekond, sealhulgas võimaluse korral võimalikud muud liikumisteed. |
16. |
Tõend selle kohta, et vedaja(d) on jäätmete vedamiseks registreeritud (nt registreerimist kinnitav deklaratsioon). |
17. |
Jäätmeliigi nimetus asjakohases nimistus, allikas (allikad), kirjeldus, koostis ja kõik ohtlikud omadused. Kui jäätmed pärinevad mitmest allikast, siis ka jäätmete üksikasjalik loend. |
18. |
Hinnanguline maksimum- ja miinimumkogus. |
19. |
Kavandatud pakkimisviis. |
20. |
Taaskasutamis- või kõrvaldamistoimingu(te) täpne esitus vastavalt nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ I ja II lisale. |
21. |
Kui jäätmed on ette nähtud taaskasutamiseks:
|
22. |
Kui jäätmed on ette nähtud kõrvaldamiseks, siis tõend, mis kinnitab, et artikli 11 lõike 1 punktis a sätestatud tingimused on täidetud. |
23. |
Koopia teataja, vastuvõtja ja jäätmeid taaskasutava või kõrvaldava käitluskoha käitaja vahel sõlmitud lepingust, mis on teatamise ajal kehtiv, nagu on nõutud artikli 5 lõikes 7 ja artiklis 6, ja sellise lepingu olemasolu kinnitav deklaratsioon. |
24. |
Jäätmetekitaja, uue jäätmetekitaja või jäätmekoguja ja vahendaja või edasimüüja vahel sõlmitud lepingu koopia ja sellise lepingu olemasolu kinnitav deklaratsioon, juhul kui teatajaks on vahendaja või edasimüüja. |
25. |
Tõend selle kohta, et on olemas finantstagatis või sellega samaväärne kindlustus (või selle olemasolu kinnitav deklaratsioon, kui pädev asutus seda lubab), mis on kehtiv teatamise ajal või kui finantstagatise või samaväärse kindlustuse heaks kiitnud asutus seda lubab, siis hiljemalt saatedokumendi täitmise ajal vastavalt artikli 16 lõikele 2, nagu on nõutud artikli 5 lõikes 8 ja artiklis 7. |
26. |
Teataja avaldus selle kohta, et teatajat ei ole teatamisele eelneva viie aasta jooksul süüdi mõistetud ebaseadusliku jäätmesaadetise veo või muu keskkonna- või inimeste tervise kaitsega seotud ebaseadusliku teo toimepanemise eest ning ta ole varasemate jäätmesaadetistega seoses jätnud korduvalt täitmata artiklite 15 ja 16 nõudeid. |
27. |
Teataja kinnitus selle kohta, et talle teadaolevalt on esitatud teave täielik ja tõene. |
2. osa: Saatedokumendis esitatav või sellele lisatav teave
Saatedokument peab sisaldama kogu 1. osas loetletud teavet, mis on ajakohastatud vastavalt allpool esitatud punktidele, ning muud kindlaksmääratud lisateavet.
1. |
Saadetiste järjenumber ja saadetiste koguarv. |
2. |
Saadetise veo alguskuupäev. |
3. |
Transpordiliik. |
4. |
Vedaja(te) nimi, aadress, telefoninumber, faksinumber ja e-posti aadress. |
5. |
Kavandatud teekond ja teekond, sealhulgas võimaluse korral võimalikud muud liikumisteed, nagu on näidatud teatamisdokumendis, ettearvamatute asjaolude puhul. |
6. |
Kogused. |
7. |
Pakkimisviis. |
8. |
Konteineri identifitseerimisnumber, kui see on asjakohane. |
9. |
Kõik ettevaatusabinõud, mida vedaja(te)l tuleb rakendada. |
10. |
Teataja allkirjastatud kinnitus, et ta on saanud kõik vajalikud nõusolekud asjaomaste riikide pädevatelt asutustelt. |
11. |
Asjakohased allkirjad saadetise iga üleandmise kohta. |
3. osa: Lisateave ja dokumendid, mida võivad nõuda pädevad asutused
1. |
Taaskasutamis- või kõrvaldamiskoha tegevusloa liik ja kehtivusaeg. |
2. |
Koopia loast, mis on antud välja vastavalt direktiivi 2010/75/EL artiklitele 4 ja 5. |
3. |
Teave meetmete kohta, mida tuleb transpordi ohutuse tagamiseks rakendada. |
4. |
Transpordil läbitav vahemaa saadetise lähtekoha ja käitluskoha vahel, sealhulgas võimalikud muud liikumisteed. |
5. |
Kui kasutatakse eri transpordiliike, siis üleandmise koht või kohad. |
6. |
Teave teataja ja käitluskoha vahel toimuva jäätmete veo maksumuse kohta. |
7. |
Tunnistuse koopia selle kohta, et vedaja(d) on jäätmete vedamiseks registreeritud. |
8. |
Jäätmete koostise keemiline analüüs. |
9. |
Jäätmete tekkimisprotsessi kirjeldus. |
10. |
Vastuvõtvas käitluskohas toimuva töötlemistoimingu kirjeldus. |
11. |
Finantstagatist või sellega samaväärset kindlustust tõendav dokument, selle koopia või tõend selle kohta. |
12. |
Teave artikli 5 lõikega 8 ja artikliga 7 nõutava finantstagatise või sellega samaväärse kindlustuse summa arvutamise kohta. |
13. |
Kolmandatele isikutele tekitatud kahju korvamiseks sõlmitud vastutuskindlustuslepingu poliisi koopia või tõend selle kohta. |
14. |
Dokumentaalne kinnitus selle kohta, et teatajat ei ole teatamisele eelneva viie aasta jooksul süüdi mõistetud ebaseadusliku jäätmesaadetise veo või muu keskkonna- ja inimeste tervise kaitsega seotud ebaseadusliku teo toimepanemise eest ning ta ei ole varasemate jäätmesaadetistega seoses jätnud korduvalt täitmata artiklite 15 ja 16 nõudeid. |
15. |
Muu teave, mis on vajalik teatise hindamiseks vastavalt käesoleva määruse ning liikmesriigi õigusaktide nõuetele. |
III LISA
NENDE JÄÄTMETE NIMEKIRI, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE ARTIKLIS 18 SÄTESTATUD ÜLDISI TEAVITAMISNÕUDEID („ROHELISE“ NIMEKIRJA JÄÄTMED), NAGU ON OSUTATUD ARTIKLI 4 LÕIKE 4 PUNKTIS a
Olenemata sellest, kas jäätmed on käesolevasse nimekirja kantud, ei või nende suhtes kohaldada artiklis 18 sätestatud üldisi teavitamisnõudeid, kui need jäätmed on sellisel määral muude ainetega saastunud, et
a) |
jäätmetega seotud oht suureneb piisavalt, et nende suhtes võiks kohaldada eelneva kirjaliku teatamise ja nõusoleku menetlust, võttes arvesse direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 7 osutatud jäätmenimistut ja kõnealuse direktiivi III lisas loetletud ohtlikke omadusi, või |
b) |
jäätmete taaskasutamine keskkonnahoidlikult ei ole võimalik. |
I osa
Baseli konventsiooni IX lisas loetletud jäätmed (1).
Käesoleva määruse kohaldamisel
a) |
loetakse kõiki Baseli konventsiooni IX lisas sisalduvaid viiteid A-nimekirjale viideteks käesoleva määruse IV lisale; |
b) |
hõlmab Baseli konventsiooni kandes B1020 termin „sulamid valmis kujul“ kõiki seal loetletud metallilisi laialikandumatuid (2) jäätmeid; |
c) |
asendatakse Baseli konventsiooni kanne B1030 tekstiga „Rasksulavaid metalle sisaldavad jäägid“; |
d) |
ei kohaldata Baseli konventsiooni kande B1100 osa „vase töötlemisel tekkiv räbu“ jne; selle asemel kohaldatakse II osas esitatud (OECD) kannet GB040; |
e) |
ei kohaldata Baseli konventsiooni kannet B1110; selle asemel kohaldatakse II osas esitatud (OECD) kandeid GC010 ja GC020; |
f) |
ei kohaldata Baseli konventsiooni kannet B2050; selle asemel kohaldatakse II osas esitatud (OECD) kannet GG040; |
g) |
ei kohaldata liidu piires veetavate jäätmete puhul Baseli konventsiooni kannet B3011; selle asemel kohaldatakse järgmist kannet:
|
II osa
Metalle sisaldavad jäätmed, mis tekivad metallide sulatamisel, nende väljasulatamisel ja rafineerimisel
GB040 |
7112 2620 30 2620 91 |
Räbu, mis on saadud väärismetallide ja vase töötlemisel edasise rafineerimise jaoks |
Muud metalle sisaldavad jäätmed
GC010 |
|
Ainult metallidest või sulamitest koosnevad elektriseadised |
GC020 |
|
Elektroonikajäägid (nt trükkskeemplaadid, elektroonikaosad, juhtmed jne) ning väljalammutatud elektroonikaosad, millest saab regenereerida põhi- ja väärismetalle |
GC030 |
ex 8908 00 |
Lammutamisele määratud laevad jm ujuvkonstruktsioonid, nõuetekohaselt tühjendatud kogu lastist ja muudest laeva töös kasutatud materjalidest, mida võib liigitada ohtlikeks aineteks või jäätmeteks (8) |
GC050 |
|
Ammendatud katalüsaatorid, mida kasutati katalüütilisel krakkimisel keevkihis (FCC) (nt alumiiniumoksiid, tseoliidid) |
Laialikandumatud klaasijäätmed
GE020 |
ex 7001 ex 7019 39 |
Klaaskiu jäätmed |
Laialikandumatud keraamikajäätmed
GF010 |
|
Jäätmed, mis pärinevad vormimisjärgselt põletatud (kasutamata ja/või kasutatud) keraamikast, sh keraamilistest anumatest |
Muud peamiselt anorgaanilistest koostisosadest jäätmed, mis võivad sisaldada metalle ja orgaanilisi aineid
GG030 |
ex 2621 |
Kivisöeküttel töötavate elektrijaamade koldetuhk ja räbu |
GG040 |
ex 2621 |
Kivisöeküttel töötavate elektrijaamade lendtuhk |
Jäätmed, mis tekivad naha parkimisel, töötlemisel ja kasutamisel
GN010 |
ex 0502 00 |
Sea- ja metsseaharjaste, mägrakarvade ning harjamaterjalina kasutatavate muude karvade jäätmed |
GN020 |
ex 0503 00 |
Hobusejõhvijäätmed, tugimaterjalil või ilma tugimaterjalita, kihti laotatud või laotamata |
GN030 |
ex 0505 90 |
Sulgede või udusulgedega kaetud linnunahkade jm -kehaosade, (kärbitud või kärpimata servadega) sulgede ja suleosade ning udusulgede jäätmed, mida ei ole rohkem töödeldud, kui säilitamise eesmärgil puhastatud, desinfitseeritud või käsitletud. |
(1) Baseli konventsiooni IX lisa on esitatud käesoleva määruse V lisa 1. osa B-nimekirjas.
(2) „Laialikandumatute“ hulka ei arvata pulbri, setete ja tolmu kujul esinevaid jäätmeid ning tahkeid jäätmeid, mis sisaldavad kapseldunud ohtlikke vedeljäätmeid.
(3) Käesoleva määruse kohaldamisel tuleb fraase „on peaaegu saastumata ja nende hulgas peaaegu puuduvad muud liiki jäätmed“ ja kui see on asjakohane, siis „koosnevad peaaegu eranditult“ mõista nii, et kande EU3011 alla liigitatud plastijäätmete või plastijäätmete segude saadetises ei tohi saastumise, muud liiki jäätmete või halogeenimata polümeeride, kõvendatud vaikude või kondensatsiooniproduktide või fluoritud polümeeride (v.a üks halogeenimata polümeer, kõvendatud vaik või kondensatsiooniprodukt või fluoritud polümeer, mis moodustab plastijäätmetest suurema osa) sisaldus ületada maksimaalselt 6 % saadetise massist.
(4) Tingimuse „on peaaegu saastumata ja nende hulgas peaaegu puuduvad muud liiki jäätmed“ puhul võivad võrdlusaluseks olla rahvusvahelised ja riiklikud spetsifikatsioonid.
(5) Tingimuse „peaaegu eranditult“ puhul võivad võrdlusaluseks olla rahvusvahelised ja riiklikud spetsifikatsioonid.
(6) Tingimuse „peaaegu eranditult“ puhul võivad võrdlusaluseks olla rahvusvahelised ja riiklikud spetsifikatsioonid.
(7) Välja arvatud tarbimisjärgsed jäätmed.
(8) Mõiste „nõuetekohaselt tühjendatud“ tähendab seda, et eeldatakse laevade ringlussevõtu rahvusvaheliste normide ja suuniste täielikku järgimist.
IIIA LISA
KAHE VÕI ENAMA III LISAS LOETLETUD JÄÄTMELIIGI SEGUD, TINGIMUSEL, ET NENDE KOOSTIS EI KAHJUSTA NENDE KESKKONNAHOIDLIKKU KÄITLEMIST, NAGU ON OSUTATUD ARTIKLI 4 LÕIKE 4 PUNKTIS b
1. |
Olenemata sellest, kas jäätmesegud on käesolevasse nimekirja kantud, ei või nende suhtes kohaldada artiklis 18 sätestatud üldisi teavitamisnõudeid, kui need segud on sellisel määral muude ainetega saastunud, et
|
2. |
Käesolevasse lisasse on kantud järgmised jäätmesegud:
|
3. |
Käesolevasse lisasse on kantud järgmised jäätmesegud, mis koosnevad üheainsa kande eri taanete või alataanete alla liigitatud jäätmetest:
|
4. |
Seoses ringlussevõtuks ettenähtud liidusiseste saadetistega on käesolevasse lisasse kantud järgmised jäätmesegud, (1) mis koosnevad üheainsa kande eri taanete või alataanete alla liigitatud jäätmetest:
|
(1) Käesoleva määruse kohaldamisel tuleb fraase „on peaaegu saastumata ja nende hulgas peaaegu puuduvad muud liiki jäätmed“ ja kui see on asjakohane, siis „koosneb peaaegu eranditult“ mõista nii, et IIIA lisa punktis 4 nimetatud plastijäätmete segude saadetises ei tohi saastumise, muud liiki jäätmete või halogeenimata polümeeride, kõvendatud vaikude või kondensatsiooniproduktide või fluoritud polümeeride (v.a üks halogeenimata polümeer, kõvendatud vaik või kondensatsiooniprodukt või fluoritud polümeer, mis moodustab plastijäätmetest suurema osa) sisaldus ületada maksimaalselt 6 % saadetise massist.
IIIB LISA
TÄIENDAVAD ROHELISE NIMEKIRJA JÄÄTMED, NAGU ON OSUTATUD ARTIKLI 4 LÕIKE 4 PUNKTIS a
1. |
Olenemata sellest, kas jäätmed on käesolevasse nimekirja kantud, ei või nende suhtes kohaldada artiklis 18 sätestatud üldisi teavitamisnõudeid, kui need jäätmed on sellisel määral muude ainetega saastunud, et
|
2. |
Käesolevasse lisasse on kantud järgmised jäätmeliigid:
|
3. |
Käesolevas lisas loetletud jäätmete saadetised ei piira määruse (EL) 2016/2031 sätete kohaldamist. |
IV LISA
NENDE JÄÄTMETE NIMEKIRI, MILLE SUHTES KOHALDATAKSE EELNEVA KIRJALIKU TEATAMISE JA NÕUSOLEKU MENETLUST („KOLLASE“ NIMEKIRJA JÄÄTMED), (1) NAGU ON OSUTATUD ARTIKLI 4 LÕIKE 2 PUNKTIS a
I osa
Baseli konventsiooni II ja VIII lisas loetletud jäätmed (2).
Käesoleva määruse kohaldamisel
a) |
loetakse kõiki viiteid Baseli konventsiooni VIII lisa B-nimekirjale viideteks käesoleva määruse III lisale; |
b) |
viitavad Baseli konventsiooni kandes A1010 sõnad „välja arvatud (IX lisa) B-nimekirjas loetletud jäätmed“ nii Baseli konventsiooni kandele B1020 kui ka käesoleva määruse III lisa I osa punkti b kande B1020 märkusele; |
c) |
ei kohaldata Baseli konventsiooni kandeid A1180 ja A2060; nende asemel kohaldatakse vajaduse korral III lisa II osa OECD kandeid GC010, GC020 ja GG040; |
d) |
hõlmab Baseli konventsiooni kanne A4050 alumiiniumi väljasulatamisel kasutatud reaktorivooderdisi, kuna need sisaldavad Y33 anorgaanilisi tsüaniide. Kui tsüaniidid on hävinud, kuuluvad kasutatud reaktorivooderdised II osa kande AB120 alla, kuna need sisaldavad Y32 anorgaanilisi fluoriühendeid, v.a kaltsiumfluoriidi; |
e) |
ei kohaldata Baseli konventsiooni kannet A3210; selle asemel kohaldatakse II osa kannet AC300. |
f) |
ei kohaldata liidu piires veetavate jäätmete puhul Baseli konventsiooni kannet Y48; selle asemel kohaldatakse järgmist kannet:
|
II osa
Metalle sisaldavad jäätmed
AA010 |
2619 00 |
Dross, tagid jm raua või terase tootmisel tekkivad jäätmed (3) |
AA060 |
2620 50 |
Vanaadiumituhk ja -jäägid (3) |
AA190 |
8104 20 ex 8104 30 |
Tuleohtlikud, pürofoorsed või veega kokkupuutel tuleohtlikke gaase ohtlikus koguses eritavad magneesiumijäätmed ja -murd. |
Peamiselt anorgaanilistest koostisosadest jäätmed, mis võivad sisaldada metalle ja orgaanilisi aineid
AB030 |
|
Jäätmed, mis on tekkinud metallide pinnatöötlusel tsüaniidivabades süsteemides |
AB070 |
|
Valutöödel kasutatud liivad |
AB120 |
ex 2812 90 ex 3824 |
Mujal nimetamata anorgaanilised halogeniidid |
AB130 |
|
Kasutatud liivapritsipuru |
AB150 |
ex 3824 90 |
Suitsugaaside väävlitustamisel (FGD) tekkinud rafineerimata kaltsiumsulfit ja kaltsiumsulfaat |
Peamiselt orgaanilistest koostisosadest jäätmed, mis võivad sisaldada metalle ja anorgaanilisi aineid
AC060 |
ex 3819 00 |
Hüdrovedelikud |
AC070 |
ex 3819 00 |
Pidurivedelikud |
AC080 |
ex 3820 00 |
Antifriisid |
AC150 |
|
Klorofluorosüsivesinikud |
AC160 |
|
Haloonid |
AC170 |
ex 4403 10 |
Töödeldud korgi- ja puidujäätmed |
AC250 |
|
Pindaktiivsed ained |
AC260 |
ex 3101 |
Sealäga; fekaalid |
AC270 |
|
Reoveesetted |
AC300 |
|
Plastijäätmed, sealhulgas selliste jäätmete segud, mis sisaldavad I lisas loetletud koostisosi või on nendega saastunud sellisel määral, et ilmnevad III lisas nimetatud omadused (vt III lisa I osa seonduvat kannet EU3011 ja I osa seonduvat kannet EU48) |
Jäätmed, milles võib olla kas anorgaanilisi või orgaanilisi koostisosi
AD090 |
ex 3824 90 |
Repro- ja fotokemikaalide ja -materjalide tootmisel, kokkusegamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed, mida pole mujal nimetatud |
AD100 |
|
Jäätmed, mis on tekkinud plastide pinnatöötlusel tsüaniidivabades süsteemides |
AD120 |
ex 3914 00 ex 3915 |
Ioonivahetusvaigud |
AD150 |
|
Filtreeriva materjalina (nt biofiltrina) kasutatud looduslikud orgaanilised ained |
Peamiselt anorgaanilistest koostisosadest jäätmed, mis võivad sisaldada metalle ja orgaanilisi aineid
RB020 |
ex 6815 |
Keraamikapõhised kiud, millel on asbestiga analoogsed füüsikalis-keemilised omadused |
(1) Käesolev nimekiri pärineb OECD otsuse 4. liitest.
(2) Baseli konventsiooni VIII lisa on esitatud käesoleva määruse V lisa 1. osa A-nimekirjas. Baseli konventsiooni II lisa on esitatud käesoleva määruse V lisa 2. osa A-nimekirjas.
(3) Esta categoría incluye los residuos en forma de cenizas, restos, escorias, grasos, productos del espumado, batiduras, polvos, lodos y tortas salvo que un material figure expresamente en otra categoría.
V LISA
JÄÄTMENIMISTUD ARTIKLI 39 KOHALDAMISEKS
Sissejuhatavad märkused
1. |
Käesoleva lisa kohaldamine ei piira direktiivi 2008/98/EÜ kohaldamist. |
2. |
Käesolev lisa koosneb kahest osast. Lisaks viidatakse artiklis 39 direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 7 osutatud jäätmenimistule. Käesoleva määruse kohaldamisel ja selleks, et teha kindlaks, kas konkreetsed jäätmed, mille suhtes kehtib käesoleva määruse artiklist 39 tulenev ekspordikeeld, kohaldatakse direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 7 osutatud jäätmenimistut üksnes juhul, kui käesoleva lisa 1. osa A-nimekiri ei ole kohaldatav. Ainult siis, kui jäätmed ei ole loetletud käesoleva lisa 1. osa A-nimekirjas ega ole loetletud ohtlike jäätmete hulgas direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 7 osutatud jäätmenimistus, tuleb kontrollida, kas need on loetletud käesoleva lisa 2. osas. |
3. |
1. osa B-nimekirjas loetletud jäätmete ja direktiivi 2008/98/EC artiklis 7 osutatud jäätmenimistus tavajäätmetena loetletud jäätmete (st tärniga mittetähistatud jäätmete) suhtes kehtib ekspordikeeld, kui need jäätmed on sellisel määral muude ainetega saastunud, et
|
1. osa (1)
A-nimekiri (Baseli konventsiooni VIII lisa)
A1 |
Metallijäätmed ja metalle sisaldavad jäätmed |
||||||||||||||||||
A1010 |
Järgmistest metallidest või nende metallide sulamitest koosnevad jäätmed:
välja arvatud B-nimekirjas konkreetselt nimetatud sellised jäätmed. |
||||||||||||||||||
A1020 |
Jäätmed, mis sisaldavad koostisosadena või saasteainetena mõnda järgmistest metallidest, välja arvatud massiivsel kujul metallijäätmed:
|
||||||||||||||||||
A1030 |
Jäätmed, mis sisaldavad koostisosadena või saasteainetena mõnda järgmistest:
|
||||||||||||||||||
A1040 |
Jäätmed, mille koostisosadeks on mõni järgmistest:
|
||||||||||||||||||
A1050 |
Galvaanilised setted |
||||||||||||||||||
A1060 |
Metallisöövitamise vedeljäägid |
||||||||||||||||||
A1070 |
Tsingi töötlemisel tekkivad leostusjäägid, tolm ja setted, nt jarosiit, hematiit jne |
||||||||||||||||||
A1080 |
Tsingijäägid, mida ei ole loetletud B-nimekirjas ning mis sisaldavad pliid ja kaadmiumi kontsentratsioonis, millest piisab III lisas nimetatud omaduste ilmnemiseks |
||||||||||||||||||
A1090 |
Isoleeritud vasktraadi põletamise tuhk |
||||||||||||||||||
A1100 |
Vasesulatusahjude gaasipuhastussüsteemide tolm ja jäägid |
||||||||||||||||||
A1110 |
Vase elektrolüütrafineerimisel ja elektrolüütilisel ekstraheerimisel kasutatud elektrolüüdilahused |
||||||||||||||||||
A1120 |
Vase elektrolüütrafineerimise ja elektrolüütilise ekstraheerimisel kasutatavate elektrolüüdi puhastussüsteemide reosetted, välja arvatud anoodisade |
||||||||||||||||||
A1130 |
Lahustunud vaske sisaldavad kasutatud söövituslahused |
||||||||||||||||||
A1140 |
Vask(II)kloriid- ja vasktsüaniidkatalüsaatorite jäätmed |
||||||||||||||||||
A1150 |
Jäätmed, mis sisaldavad koostisosadena või saasteainetena mõnda järgmistest metallidest, välja arvatud massiivsel kujul metallijäätmed (2) |
||||||||||||||||||
A1160 |
Tervete või purustatud pliiakude jäätmed |
||||||||||||||||||
A1170 |
Sorteerimata akude ja patareide jäätmed, välja arvatud üksnes B-nimekirjas loetletud akude ja patareide segud. B-nimekirjas loetlemata patareide jäätmed, mis sisaldavad I lisas loetletud koostisosi määral, mis lubab neid pidada ohtlikeks jäätmeteks. |
||||||||||||||||||
A1180 |
Elektriliste ja elektrooniliste seadiste jäätmed või murd, (3) mis sisaldavad selliseid komponente nagu akud ja patareid, mida on nimetatud A-nimekirjas, elavhõbedat sisaldavad lülitid, elektronkiiretorude klaas või muu aktiveeritud klaas ning PCB-kondensaatorid, või mis on saastunud I lisas loetletud koostisosadega (nt kaadmium, elavhõbe, plii, polüklooritud bifenüülid (PCB)) sel määral, et ilmneb mõni III lisas nimetatud omadus (vt B-nimekirja seonduvat kannet B1110 (4) |
||||||||||||||||||
A1190 |
Plastiga kaetud või isoleeritud metallkaablite jäätmed, mis sisaldavad kivisöetõrva, polüklooritud bifenüüle (PCB), (4) pliid, kaadmiumi, muid halogeenorgaanilisi ühendeid või muid I lisas loetletud koostisosi või on nende ainetega saastunud sellisel määral, et ilmnevad III lisas loetletud omadused |
||||||||||||||||||
A2 |
Peamiselt anorgaanilistest koostisosadest jäätmed, mis võivad sisaldada metalle ja orgaanilisi aineid |
||||||||||||||||||
A2010 |
Elektronkiiretoru klaasi ja muu aktiveeritud klaasi jäätmed |
||||||||||||||||||
A2020 |
Anorgaaniliste fluoriühendite jäätmed vedelike või setetena, välja arvatud B-nimekirjas loetletud sellised jäätmed |
||||||||||||||||||
A2030 |
Katalüsaatorite jäätmed, välja arvatud B-nimekirjas loetletud sellised jäätmed |
||||||||||||||||||
A2040 |
Keemiatööstuses tekkivad kipsijäätmed, mis sisaldavad I lisas loetletud koostisosi sellisel määral, et ilmneb mõni III lisas nimetatud ohtlik omadus (vt B-nimekirja seonduvat kannet B2080) |
||||||||||||||||||
A2050 |
Asbestijäätmed (tolm ja kiud) |
||||||||||||||||||
A2060 |
Kivisöeküttel töötavate elektrijaamade lendtuhk, mis sisaldab I lisas loetletud aineid kontsentratsioonis, millest piisab III lisas nimetatud omaduste ilmnemiseks (vt B-nimekirja seonduvat kannet B2050) |
||||||||||||||||||
A3 |
Peamiselt orgaanilistest koostisosadest jäätmed, mis võivad sisaldada metalle ja anorgaanilisi aineid |
||||||||||||||||||
A3010 |
Naftakoksi ja bituumeni tootmise ja töötlemise jäätmed |
||||||||||||||||||
A3020 |
Algselt kavandatud otstarbeks kõlbmatud mineraalõlijäätmed |
||||||||||||||||||
A3030 |
Jäätmed, mis sisaldavad pliid sisaldavate antidetonaatorite setteid, koosnevad neist või on nendega saastunud |
||||||||||||||||||
A3040 |
Soojusvahetusvedelike (soojusülekandevedelike) jäätmed |
||||||||||||||||||
A3050 |
Jäätmed, mis tekivad vaikude, lateksite, plastifikaatorite, liimi/liimainete tootmisel, kokkusegamisel ja kasutamisel, välja arvatud B-nimekirjas loetletud sellised jäätmed (vt B-nimekirja seonduvat kannet B4020) |
||||||||||||||||||
A3060 |
Nitrotselluloosi jäätmed |
||||||||||||||||||
A3070 |
Fenoolide ja fenooliühendite, sh klorofenooli jäätmed vedelikena või setetena |
||||||||||||||||||
A3080 |
Eetrijäätmed, välja arvatud B-nimekirjas loetletud eetrijäätmed |
||||||||||||||||||
A3090 |
Nahatolm, -tuhk, -setted ja -puru, mis sisaldavad kuuevalentse kroomi ühendeid või biotsiide (vt B-nimekirja seonduvat kannet B3100) |
||||||||||||||||||
A3100 |
Nahalõikmed ja muud naha- või komposiitnahajäätmed, mis on nahkesemete tootmiseks kõlbmatud ja sisaldavad kuuevalentse kroomi ühendeid või biotsiide (vt B-nimekirja seonduvat kannet B3090) |
||||||||||||||||||
A3110 |
Nahatöötlusjäätmed, mis sisaldavad kuuevalentse kroomi ühendeid, biotsiide või nakkusohtlikke aineid (vt B-nimekirja seonduvat kannet B3110) |
||||||||||||||||||
A3120 |
Esemete purustamisel tekkiv kergfraktsioon |
||||||||||||||||||
A3130 |
Orgaaniliste fosforiühendite jäätmed |
||||||||||||||||||
A3140 |
Halogeenimata orgaaniliste lahustite jäätmed, välja arvatud B-nimekirjas loetletud sellised jäätmed |
||||||||||||||||||
A3150 |
Halogeenitud orgaaniliste lahustite jäätmed |
||||||||||||||||||
A3160 |
Orgaaniliste lahustite taaskasutustoimingutel tekkivad halogeenitud või halogeenimata mittevesidestilleerimisjäägid |
||||||||||||||||||
A3170 |
Alifaatsete halogeenitud süsivesinike (nt klorometaani, dikloroetaani, vinüülkloriidi, vinülideenkloriidi, allüülkloriidi ja epikloorhüdriini) tootmisel tekkivad jäätmed |
||||||||||||||||||
A3180 |
Jäätmed, ained ja esemed, mis kontsentratsioonis 50 mg/kg või rohkem sisaldavad polüklooritud bifenüüle (PCB), polüklooritud terfenüüle (PCT), polüklooritud naftaleeni (PCN) või polübroomitud bifenüüle (PBB) või nende ühendite polübroomitud analooge, koosnevad nimetatud ainetest või on nendega saastunud (5) |
||||||||||||||||||
A3190 |
Orgaaniliste ainete rafineerimisel, destilleerimisel või pürolüütilisel töötlemisel tekkivad tõrvajäägid (välja arvatud asfalttsement) |
||||||||||||||||||
A3200 |
Tee-ehitusel ja teeparandusel tekkivad bituumenmaterjalid (asfaldijäätmed), mis sisaldavad tõrva (vt B-nimekirja seonduvat kannet B2130) |
||||||||||||||||||
A3210 |
Plastijäätmed, sealhulgas selliste jäätmete segud, mis sisaldavad I lisas loetletud koostisosi või on nendega saastunud sellisel määral, et ilmnevad III lisas nimetatud omadused (vt käesoleva osa B-nimekirja seonduvat kannet B3011 ja 2. osa A-nimekirja kannet Y48) |
||||||||||||||||||
A4 |
Jäätmed, milles võib olla kas anorgaanilisi või orgaanilisi koostisosi |
||||||||||||||||||
A4010 |
Farmaatsiatoodete tootmisel, valmistamisel ja kasutamisel tekkivad jäätmed, välja arvatud B-nimekirjas loetletud sellised jäätmed |
||||||||||||||||||
A4020 |
Kliinilised jäätmed ja nendega seonduvad jäätmed; st jäätmed, mis tekivad arstipraksise, põetuse, hambaravi, veterinaariaalase vms tegevuse käigus, ja jäätmed, mis tekivad haiglates või teistes asutustes patsientide uurimise ja ravimise või uurimistöö käigus |
||||||||||||||||||
A4030 |
Biotsiidide ja taimekaitseainete tootmisel, kokkusegamisel ja kasutamisel tekkivad jäätmed, kaasa arvatud mittestandardsete, aegunud (6) või algotstarbeks kõlbmatute pestitsiidide ja herbitsiidide jäätmed |
||||||||||||||||||
A4040 |
Puidukaitsekemikaalide tootmisel, kokkusegamisel ja kasutamisel tekkivad jäätmed (7) |
||||||||||||||||||
A4050 |
Jäätmed, mis sisaldavad mõnda järgmist ainet, koosnevad nendest või on nendega saastunud:
|
||||||||||||||||||
A4060 |
Vanaõlide ja vee segud, süsivesinike ja vee segud, emulsioonid |
||||||||||||||||||
A4070 |
Trükivärvide, värvainete, pigmentide, värvide, lakkide ja värnitsa tootmisel, kokkusegamisel ja kasutamisel tekkivad jäätmed, välja arvatud B-nimekirjas loetletud sellised jäätmed (vt B-nimekirja seonduvat kannet B4010) |
||||||||||||||||||
A4080 |
Plahvatusohtlikud jäätmed (välja arvatud B-nimekirjas loetletud sellised jäätmed) |
||||||||||||||||||
A4090 |
Happeliste ja aluseliste lahuste jäätmed, mida ei ole loetletud B-nimekirja vastavas kandes (vt B-nimekirja seonduvat kannet B2120) |
||||||||||||||||||
A4100 |
Tööstuslike heitgaaside puhastamiseks kasutatavate saastetõrjeseadmete jäätmed, välja arvatud B-nimekirjas loetletud sellised jäätmed |
||||||||||||||||||
A4110 |
Jäätmed, mis sisaldavad mõnda järgmist ainet, koosnevad nendest või on nendega saastunud:
|
||||||||||||||||||
A4120 |
Jäätmed, mis sisaldavad peroksiide, koosnevad nendest või on nendega saastunud |
||||||||||||||||||
A4130 |
Konteinerite ja pakendite jäätmed, mis sisaldavad I lisas loetletud aineid kontsentratsioonis, millest piisab III lisas nimetatud ohtlike omaduste ilmnemiseks |
||||||||||||||||||
A4140 |
Jäätmed, mis koosnevad mittestandardsetest või aegunud (8) kemikaalidest või sisaldavad neid ning mis vastavad I lisas loetletud kategooriatele ja millel on III lisas nimetatud ohtlikud omadused |
||||||||||||||||||
A4150 |
Uurimis- ja arendustöös või õppetegevuses tekkivad keemilised ained, mida ei ole identifitseeritud ja/või mis on uued ained, mille mõju inimese tervisele ja/või keskkonnale ei ole teada |
||||||||||||||||||
A4160 |
Kasutatud aktiivsüsi, mida ei ole loetletud B-nimekirjas (vt B-nimekirja seonduvat kannet B2060) |
B-nimekiri (Baseli konventsiooni IX lisa)
B1 |
Metallijäätmed ja metalle sisaldavad jäätmed |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1010 |
Metallilised laialikandumatud metallide ja metallisulamite jäätmed:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1020 |
Puhas, saastamata metallimurd, sealhulgas sulamid valmis kujul (plekina, plaadina, kangidena, varrastena jne):
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1030 |
Rasksulavaid metalle sisaldavad jäägid |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1031 |
Molübdeeni, volframi, titaani, tantaali, nioobiumi ja reeniumi metalli- ja metallisulamijäätmed metallilisel laialikanduval kujul (metallipulber), välja arvatud A-nimekirja kande „A1050 Galvaanilised setted“ all loetletud jäätmed. |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1040 |
Elektrienergia tootmise seadiste jäätmed, mis ei ole saastunud määrdeõlide, PCBde ega PCTdega määral, mis muudaks need jäätmed ohtlikuks |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1050 |
Metallide segu, välja arvatud raud, raske fraktsiooni murd, mis ei sisalda I lisas loetletud aineid kontsentratsioonis, millest piisab III lisas nimetatud omaduste ilmnemiseks (9) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1060 |
Seleeni- ja telluurijäätmed metallilise lihtainena, kaasa arvatud pulbrina |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1070 |
Vase ja vasesulamite jäätmed laialikanduval kujul, kui need ei sisalda I lisas loetletud koostisosi sel määral, millest piisab III lisas nimetatud omaduste ilmnemiseks |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1080 |
Tsingituhk ja -jäägid, kaasa arvatud tsingisulamite jäägid laialikanduval kujul, kui need ei sisalda I lisas loetletud koostisosi kontsentratsioonis, millest piisab III lisas nimetatud ohtlike omaduste või ohtliku omaduse H 4.3 ilmnemiseks (10) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1090 |
Spetsifikaadile vastavate akude jäätmed, välja arvatud selliste akude jäätmed, mille valmistamisel on kasutatud pliid, kaadmiumi või elavhõbedat |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1100 |
Metalle sisaldavad jäätmed, mis tekivad metallide sulatamisel, väljasulatamisel ja rafineerimisel:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1110 |
Elektri- ja elektroonikaseadised:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1115 |
Plastiga kaetud või isoleeritud metallkaablite jäätmed, mis ei ole loetletud kandes A1190, välja arvatud need, mis on ette nähtud IVA lisas loetletud toiminguteks või muudeks kõrvaldamistoiminguteks, mille mingis etapis toimub kontrollimatu soojustöötlus, nagu lahtine põletamine |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1120 |
Ammendatud katalüsaatorid, välja arvatud katalüsaatoritena kasutatud vedelikud, mis sisaldavad mõnda järgmistest ainetest:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1130 |
Puhastatud ammendatud katalüsaatorid, mis sisaldavad väärismetalle |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1140 |
Väärismetalle sisaldavad tahked jäägid, mis sisaldavad anorgaaniliste tsüaniidide jälgi |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1150 |
Väärismetallide ja nende sulamite jäätmed (kuld, hõbe, plaatina grupi metallid, välja arvatud elavhõbe) laialikanduval mittevedelal kujul, nõuetekohaselt pakendatud ja märgistatud |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1160 |
Trükkplaatide põletamisel tekkiv väärismetalle sisaldav tuhk (vt A-nimekirja seonduvat kannet A1150) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1170 |
Fotofilmi põletamisel tekkiv väärismetalle sisaldav tuhk |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1180 |
Hõbehalogeniide ja metallilist hõbedat sisaldavad fotofilmijäätmed |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1190 |
Hõbehalogeniide ja metallilist hõbedat sisaldavad fotopaberijäätmed |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1200 |
Raua ja terase tootmisel tekkiv granuleeritud räbu |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1210 |
Raua ja terase tootmisel tekkiv räbu, kaasa arvatud räbu, millest saadakse TiO2 ja vanaadiumi |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1220 |
Tsingi tootmisel tekkiv räbu, mis on keemiliselt stabiliseeritud, kõrge rauasisaldusega (üle 20 %) ja töödeldud tööstuslike spetsifikaatide kohaselt (nt DIN 4301) enamasti ehitusvaldkonnas kasutamiseks |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1230 |
Raua ja terase tootmisel tekkiv valtsimistagi |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1240 |
Vaskoksiidist valtsimistagi |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B1250 |
Romusõidukite jäätmed, mis ei sisalda vedelikke ega muid ohtlikke osi |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B2 |
Peamiselt anorgaanilistest koostisosadest jäätmed, mis võivad sisaldada metalle ja orgaanilisi aineid |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B2010 |
Kaevandamistöödel tekkivad laialikandumatud jäätmed:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B2020 |
Laialikandumatud klaasijäätmed:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B2030 |
Laialikandumatud keraamikajäätmed:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B2040 |
Muud, peamiselt anorgaanilistest koostisosadest jäätmed:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B2050 |
Kivisöeküttel töötavate elektrijaamade lendtuhk, mida ei ole loetletud A-nimekirjas (vt A-nimekirja seonduvat kannet A2060) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B2060 |
Kasutatud aktiivsüsi, mis ei sisalda ühtegi I lisas loetletud koostisosa sellisel määral, et ilmneksid III lisas loetletud omadused, näiteks süsi, mida on kasutatud joogivee töötlemisel ning toiduainetööstuse ja vitamiinide tootmise protsessides (vt A-nimekirja seonduvat kannet A4160) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B2070 |
Kaltsiumfluoriidi sete |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B2080 |
Keemiatööstuses tekkivad kipsijäätmed, mida ei ole loetletud A-nimekirjas (vt A-nimekirja seonduvat kannet A2040) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B2090 |
Terase või alumiiniumi tootmisel tekkivad anoodiotsad, mis on valmistatud naftakoksist või bituumenist ja puhastatud tööstuslike spetsifikaatide kohaselt (välja arvatud kloorleelis-elektrolüüsil ja metallurgiatööstuses tekkivad anoodiotsad) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B2100 |
Alumiiniumhüdraatide ja alumiiniumoksiidi jäätmed ning alumiiniumoksiidi tootmise jäägid, välja arvatud gaaside puhastamisel, flokulatsioonil või filtreerimisel kasutatavad ained |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B2110 |
Boksiidijääk („punane muda“) (pH on reguleeritud alla 11,5) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B2120 |
Happeliste või aluseliste lahuste jäätmed, mille pH on üle 2 ja alla 11,5 ning mis ei ole söövitavad ega muul viisil ohtlikud (vt A-nimekirja seonduvat kannet A4090) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B2130 |
Bituminoossed materjalid (asfaldijäätmed) tee-ehituselt ja -paranduselt, mis ei sisalda tõrva (14) (vt A-nimekirja kirjet A3200) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3 |
Peamiselt orgaanilistest koostisosadest jäätmed, mis võivad sisaldada metalle ja anorgaanilisi aineid |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3011 (15) |
Plastijäätmed (vt käesoleva osa A-nimekirja seonduvat kannet A3210 ja 2. osa A-nimekirja kannet Y48)
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3020 |
Paberi, papi ja paberitoodete jäätmed Järgmised materjalid tingimusel, et neid ei ole segatud ohtlike jäätmetega: paberi- või papijäätmed ja -jäägid:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3026 |
Järgmised jäätmed, mis on tekkinud vedelike jaoks mõeldud komposiitpakendite eeltöötlemisel ja mis ei sisalda I lisas loetletud materjale sellistes kontsentratsioonides, millest piisab III lisas nimetatud omaduste ilmnemiseks:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3027 |
Lamineeritud isekleepuvate kleebiste jäätmed, mis sisaldavad kleebiste materjali tootmisel kasutatud toormaterjale |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3030 |
Tekstiilijäätmed Järgmised materjalid tingimusel, et neid ei ole segatud ohtlike jäätmetega ja need on töödeldud vastavalt spetsifikatsioonile:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3035 |
Tekstiilpõrandakatete ja vaipade jäätmed |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3040 |
Kummijäätmed Järgmised materjalid tingimusel, et neid ei ole segatud teiste jäätmetega:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3050 |
Töötlemata korgi ja puidu jäätmed:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3060 |
Põllumajandus- ja toiduainetööstuse jäätmed tingimusel, et need ei ole nakkusohtlikud
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3065 |
Loomse või taimse päritoluga toiduõlide ja -rasvade jäätmed (nt praadimisõli) tingimusel, et neil ei ole ühtegi III lisas nimetatud ohtlikku omadust |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3070 |
Järgmised jäätmed:
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3080 |
Kummilõikmed ja -jäägid |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3090 |
Nahalõikmed ja muud naha- või komposiitnahajäätmed (välja arvatud nahasetted), mis on nahkesemete tootmiseks kõlbmatud ja ei sisalda kuuevalentse kroomi ühendeid ega biotsiide (vt A-nimekirja seonduvat kannet A3100) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3100 |
Nahatolm, -tuhk, -setted või -puru, mis ei sisalda kuuevalentse kroomi ühendeid ega biotsiide (vt A-nimekirja seonduvat kannet A3090) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3110 |
Nahatöötlusjäätmed, mis ei sisalda kuuevalentse kroomi ühendeid, biotsiide ega nakkusohtlikke aineid (vt A-nimekirja seonduvat kannet A3110) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3120 |
Jäätmed, mis koosnevad toiduvärvidest |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3130 |
Polümeersete eetrite jäätmed ja ohutute monomeersete eetrite jäätmed, mis ei ole võimelised moodustama peroksiide |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B3140 |
Õhkrehvide jäätmed, välja arvatud need, mis on ette nähtud IVA lisas loetletud toiminguteks |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B4 |
Jäätmed, milles võib olla kas anorgaanilisi või orgaanilisi koostisosi |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B4010 |
Jäätmed, mis sisaldavad peamiselt veepõhiseid/lateksvärve, trükivärve ja tahkestunud värnitsat, mis ei sisalda orgaanilisi lahusteid, raskmetalle ega biotsiide määral, mis muudaks need jäätmed ohtlikuks (vt A-nimekirja seonduvat kannet A4070) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B4020 |
Vaikude, lateksite, plastifikaatorite, liimi/liimainete tootmisel, kokkusegamisel ja kasutamisel tekkivad jäätmed, mida ei ole loetletud A-nimekirjas ja mis ei sisalda lahusteid ega teisi saasteaineid niisugusel määral, et ilmneksid III lisas nimetatud omadused; näiteks veel põhinevate toodete jäätmed, või liimid, mis põhinevad kaseiinil, tärklisel, dekstriinil, tsellulooseetritel, polüvinüülalkoholidel (vt A-nimekirja seonduvat kannet A3050) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
B4030 |
Kasutatud ühekordselt kasutatavad kaamerad koos patareidega, mis ei kuulu A-nimekirja |
2. osa
A-nimekiri (Baseli konventsiooni II lisa)
Y46 |
Kodumajapidamistest kogutud jäätmed (23) |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Y47 |
Kodumajapidamisjäätmete põletamisel tekkivad jäägid |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Y48 |
Plastijäätmed, sealhulgas selliste jäätmete segud, välja arvatud järgmised:
|
B-nimekiri (OECD otsuse 4. liite II osas osutatud jäätmed (31))
Metalle sisaldavad jäätmed
AA010 |
2619 00 |
Dross, tagid jm raua või terase tootmisel tekkivad jäätmed (32) |
AA060 |
2620 50 |
Vanaadiumituhk ja -jäägid |
AA190 |
8104 20 ex 8104 30 |
Tuleohtlikud, pürofoorsed või veega kokkupuutel tuleohtlikke gaase ohtlikus koguses eritavad magneesiumijäätmed ja -murd. |
Peamiselt anorgaanilistest koostisosadest jäätmed, mis võivad sisaldada metalle ja orgaanilisi aineid
AB030 |
|
Jäätmed, mis on tekkinud metallide pinnatöötlusel tsüaniidivabades süsteemides |
AB070 |
|
Valutöödel kasutatud liivad |
AB120 |
ex 2812 90 |
Mujal nimetamata anorgaanilised halogeniidid |
|
ex 3824 |
|
AB150 |
ex 3824 90 |
Suitsugaaside väävlitustamisel (FGD) tekkinud rafineerimata kaltsiumsulfit ja kaltsiumsulfaat |
Peamiselt orgaanilistest koostisosadest jäätmed, mis võivad sisaldada metalle ja anorgaanilisi aineid
AC060 |
ex 3819 00 |
Hüdrovedelikud |
AC070 |
ex 3819 00 |
Pidurivedelikud |
AC080 |
ex 3820 00 |
Antifriisid |
AC150 |
|
Klorofluorosüsivesinikud |
AC160 |
|
Haloonid |
AC170 |
ex 4403 10 |
Töödeldud korgi- ja puidujäätmed |
Jäätmed, milles võib olla kas anorgaanilisi või orgaanilisi koostisosi
AD090 |
ex 3824 90 |
Repro- ja fotokemikaalide ja -materjalide tootmisel, kokkusegamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed, mida pole mujal nimetatud |
AD100 |
|
Jäätmed, mis on tekkinud plastide pinnatöötlusel tsüaniidivabades süsteemides |
AD120 |
ex 3914 00 |
Ioonivahetusvaigud |
|
ex 3915 |
|
AD150 |
|
Filtreeriva materjalina (nt biofiltrina) kasutatud looduslikud orgaanilised ained |
Peamiselt anorgaanilistest koostisosadest jäätmed, mis võivad sisaldada metalle ja orgaanilisi aineid
RB020 |
ex 6815 |
Keraamikapõhised kiud, millel on asbestiga analoogsed füüsikalis-keemilised omadused |
(1) A-nimekirjas ja B-nimekirjas sisalduvad viited I, III ja IV lisale osutavad Baseli konventsiooni lisadele.
(2) B-nimekirja vastavas kirjes B1160 ei ole erandeid nimetatud.
(3) Käesolev kirje ei hõlma elektrienergia tootmise seadiste jäätmeid.
(4) PCBde kontsentratsioon on vähemalt 50 mg/kg.
(5) Kontsentratsiooni 50 mg/kg loetakse rahvusvaheliselt praktilise kasutuskõlblikkuse piiriks kõigi jäätmete puhul. Paljud riigid on kehtestanud teatavate jäätmete jaoks siiski madalama piirnormi (nt 20 mg/kg).
(6) Mõiste „aegunud“ tähendab seda, et ainet ei ole kasutatud tootja poolt soovitatud ajavahemiku jooksul.
(7) See kanne ei sisalda puidukaitsekemikaalidega töödeldud puitu.
(8) Mõiste „aegunud“ tähendab seda, et ainet ei ole kasutatud tootja poolt soovitatud ajavahemiku jooksul.
(9) On oluline silmas pidada, et isegi juhul, kui I lisas nimetatud ainetega saastatuse tase on algselt madal, võivad edasiste protsesside, sh ringlussevõtmise tagajärjel eralduda fraktsioonid, milles on kõnealuste I lisas loetletud ainete kontsentratsioon märgatavalt suurem.
(10) Tsingituha staatus on praegu läbivaatamisel ning ÜRO kaubandus- ja arengukonverents UNCTAD on soovitanud mitte käsitleda tsingituhka ohtliku ainena.
(11) Käesolev kanne ei hõlma elektrienergia tootmise seadiste jäätmeid.
(12) Korduskasutamine hõlmab remonti, taastamist ja ajakohastamist, kuid mitte olulist ümberkomplekteerimist.
(13) Mõnes riigis ei loeta selliseid otseseks korduskasutamiseks mõeldud materjale jäätmeteks.
(14) Benso(a)püreeni kontsentratsioon peab olema väiksem kui 50 mg/kg.
(15) Käesoleva määruse kohaldamisel tuleb fraase „on peaaegu saastumata ja nende hulgas peaaegu puuduvad muud liiki jäätmed“ ja kui see on asjakohane, siis „koosneb peaaegu eranditult“ mõista nii, et kande B3011 alla kuuluvate plastijäätmete või plastijäätmete segude saadetises ei tohi saastumise, muud liiki jäätmete või halogeenimata polümeeride, kõvendatud vaikude või kondensatsiooniproduktide või fluoritud polümeeride (v.a üks halogeenimata polümeer, kõvendatud vaik või kondensatsiooniprodukt või fluoritud polümeer, mis moodustab plastijäätmetest suurema osa) sisaldus ületada maksimaalselt 2 % saadetise massist.
(16) Lahustitena mittekasutatavate orgaaniliste ainete ringlussevõtt/taasväärtustamine (toiming R3 IV lisa B osas) või vajaduse korral vaheladustamine, mis piirdub ühe juhtumiga, tingimusel et sellele järgneb toiming R3 ja seda tõendab leping või asjakohane ametlik dokument.
(17) Tingimuse „peaaegu saastumata ja nende hulgas peaaegu puuduvad muud liiki jäätmed“ puhul võivad võrdlusaluseks olla rahvusvahelised ja riiklikud spetsifikatsioonid.
(18) Tingimuse „peaaegu eranditult“ puhul võivad võrdlusaluseks olla rahvusvahelised ja riiklikud spetsifikatsioonid.
(19) Tingimuse „peaaegu eranditult“ puhul võivad võrdlusaluseks olla rahvusvahelised ja riiklikud spetsifikatsioonid.
(20) Välja arvatud tarbimisjärgsed jäätmed.
(21) Lahustitena mittekasutatavate orgaaniliste ainete ringlussevõtt/taasväärtustamine (toiming R3 IV lisa B osas) koos eelneva sortimisega ja vajaduse korral vaheladustamine, mis piirdub ühe juhtumiga, tingimusel et sellele järgneb toiming R3 ja seda tõendab leping või asjakohane ametlik dokument.
(22) Tingimuse „peaaegu saastumata ja nende hulgas peaaegu puuduvad muud liiki jäätmed“ puhul võivad võrdlusaluseks olla rahvusvahelised ja riiklikud spetsifikatsioonid.
(23) Välja arvatud juhul, kui need jäätmed on asjakohaselt liigitatud III lisa üheainsa kande alla.
(24) Lahustitena mittekasutatavate orgaaniliste ainete ringlussevõtt/taasväärtustamine (toiming R3 IV lisa B osas) või vajaduse korral vaheladustamine, mis piirdub ühe juhtumiga, tingimusel et sellele järgneb toiming R3 ja seda tõendab leping või asjakohane ametlik dokument.
(25) Tingimuse „peaaegu saastumata ja nende hulgas peaaegu puuduvad muud liiki jäätmed“ puhul võivad võrdlusaluseks olla rahvusvahelised ja riiklikud spetsifikatsioonid.
(26) Tingimuse „peaaegu eranditult“ puhul võivad võrdlusaluseks olla rahvusvahelised ja riiklikud spetsifikatsioonid.
(27) Tingimuse „peaaegu eranditult“ puhul võivad võrdlusaluseks olla rahvusvahelised ja riiklikud spetsifikatsioonid.
(28) Välja arvatud tarbimisjärgsed jäätmed.
(29) Lahustitena mittekasutatavate orgaaniliste ainete ringlussevõtt/taasväärtustamine (toiming R3 IV lisa B osas) koos eelneva sortimisega ja vajaduse korral vaheladustamine, mis piirdub ühe juhtumiga, tingimusel et sellele järgneb toiming R3 ja seda tõendab leping või asjakohane ametlik dokument.
(30) Tingimuse „peaaegu saastumata ja nende hulgas peaaegu puuduvad muud liiki jäätmed“ puhul võivad võrdlusaluseks olla rahvusvahelised ja riiklikud spetsifikatsioonid.
(31) Jäätmeliigid numbritega AB130, AC250, AC260 ja AC270 on välja jäetud, kuna vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivi 2006/12/EÜ (jäätmete kohta) (ELT L 114, 27.4.2006, lk 9, kehtetuks tunnistatud direktiiviga 2008/98/EÜ) artiklis 18 sätestatud korrale loetakse need ohutuks ning seetõttu ei kohaldata nende suhtes käesoleva määruse artikli 39 kohast ekspordikeeldu. Numbriga AC300 tähistatud jäätmed on välja jäetud, kuna kõnealused jäätmed kuuluvad 1. osa A-nimekirja kande A3210 alla.
(32) Käesoleva kande alla kuuluvad tuhk, jäägid, räbu, dross, riibed, tagi, tolm, pulber, setted ja koogid, kui materjali ei ole mujal otseselt nimetatud.
VI LISA
EELNEVA NÕUSOLEKU SAANUD KÄITLUSKOHTI KÄSITLEV VORM (ARTIKKEL 14)
Pädev asutus |
Taaskasutamiskoht |
Jäätmete tunnuskood |
Kehtivusaeg |
Eelneva nõusolekuga hõlmatud üldkogus |
||||
|
Taaskasutamiskoha nimi ja number |
Aadress |
Taaskasutamistoiming(ud) (+ R-kood) |
Kasutatav tehnoloogia |
(kood(id)) |
algus |
lõpp |
(tonni (Mg)) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
VII LISA
ARTIKLI 4 LÕIGETES 4 JA 5 OSUTATUD JÄÄTMESAADETISTEGA KAASAS OLEV TEAVE
VIII LISA
TAOTLUS KANDA RIIK NENDE RIIKIDE LOETELLU, KUHU ON LUBATUD ARTIKLI 42 LÕIKE 2 KOHASELT EKSPORTIDA
IX LISA
KOMISJONI POOLT ARTIKLI 43 LÕIKE 1 KOHASELT TEHTAVA HINDAMISE LÄHTEPUNKTID
1. osa
Liidu õigusaktid, mille eesmärk on tagada keskkonnahoidlik jäätmekäitlus
1. |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (edaspidi „jäätmete raamdirektiiv“) |
2. |
Lisaks jäätmete raamdirektiivile on keskkonnahoidliku jäätmekäitluse tagamise seisukohast asjakohased järgmised liidu õigusaktid, milles on sätestatud jäätmetöötlustoimingutele esitatavad nõuded:
|
3. |
Keskkonnahoidliku jäätmekäitluse tagamise seisukohast on asjakohased ka järgmised liidu õigusaktid, milles on sätestatud nõuded konkreetsetele jäätmevoogudele:
|
2. osa
Rahvusvahelised suunised keskkonnahoidliku jäätmekäitluse kohta
1. |
Baseli konventsiooni alusel vastu võetud suunised ja juhenddokumendid
|
2. |
OECD poolt vastuvõetud suunised:
|
(1) Seoses taaskasutamistoimingu käigus tekkivate sekundaarsete jäätmete töötlemisega.
(2) Vastu võetud ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 15. istungil juunis 2022.
(3) Vastu võetud ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 15. istungil juunis 2022.
(4) Vastu võetud ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste konverentsi seitsmendal istungil oktoobris 2004.
(5) Vastu võetud ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste konverentsi kuuendal istungil detsembris 2002.
(6) Vastu võetud ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste konverentsi kuuendal istungil detsembris 2002.
(7) Vastu võetud ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 16. istungil mais 2023.
(8) Vastu võetud ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste konverentsi kaheksandal istungil detsembris 2006.
(9) Vastu võetud ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 12. istungil mais 2015.
(10) Vastu võetud ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 16. istungil mais 2023.
(11) Vastu võetud ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 13. istungil mais 2017.
(12) Vastu võetud ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 15. istungil juunis 2022.
(13) Vastu võetud ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 13. istungil mais 2017.
(14) Vastu võetud ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 14. istungil mais 2019.
(15) Vastu võetud ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 14. istungil mais 2019.
(16) Vastu võetud ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 14. istungil mais 2019.
(17) Vastu võetud ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 14. istungil mais 2019.
(18) Vastu võetud ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 16. istungil mais 2023.
(19) Vastu võetud ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste konverentsi kümnendal istungil oktoobris 2011.
(20) Vastu võetud ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 15. istungil juunis 2022.
(21) Vastu võetud ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste konverentsi kümnendal istungil oktoobris 2011.
(22) Vastu võetud ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 13. istungil mais 2017.
(23) Vastu võetud ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste konverentsi kümnendal istungil oktoobris 2011.
(24) Vastu võetud ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 11. istungil oktoobris 2013.
(25) Vastu võetud ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni osaliste konverentsi 13. ja 14. istungil mais 2017 ja mais 2019.
(26) Vastu võtnud OECD keskkonnapoliitika komitee veebruaris 2003 (dokument ENV/EPOC/WGWPR(2001)3/FINAL).
X LISA
NÕUDED AUDIITORITELE JA KRITEERIUMID ARTIKLI 46 KOHASELT LIIDUST EKSPORDITUD JÄÄTMEID VASTU VÕTVATELE KÄITLUSKOHTADELE
A osa
Üksikasjalikud nõuded auditeid tegevatele kolmandatele isikutele
1. |
Kolmandat isikut, kes teeb auditeid vastavalt artiklile 46, käsitatakse teatajast või vedu korraldavast isikust ning auditeeritavast käitluskohast sõltumatuna, kui on dokumenteeritud, et:
|
2. |
Kolmandal isikul, kes viib läbi auditeid kooskõlas artikliga 46, loetakse olevat asjakohane kvalifikatsioon auditite ja jäätmekäitluse valdkonnas, kui tal on kas otse või alltöövõtu kaudu piisav arv kvalifitseeritud töötajaid, keda on korrapäraselt koolitatud, ja kui nende auditite läbiviimisega seotud töötajatel on dokumenteeritud erialane töökogemus järgmistes valdkondades:
|
3. |
Lõigetes 1 ja 2 osutatud kriteeriumidele vastamise tõendamiseks võib auditeid tegev kolmas isik viidata oma sertifitseerimisele vastavalt liidu või rahvusvaheliselt tunnustatud ja artiklis 46 osutatud auditite läbiviimiseks asjakohastele standarditele, näiteks ISO standard 19011:2018 või ISO/IEC standard 17020:2012. |
B osa
Kriteeriumid, mille alusel tõendatakse, et käitluskoht käitleb liidust eksporditud jäätmeid keskkonnahoidlikul viisil
1. |
Artikli 46 lõikes 3 osutatud auditiga kontrollitakse, kas sihtriigi käitluskoht vastab oma tegeliku tegevusega järgmistele tingimustele:
|
2. |
Kontrollides käitluskoha vastavust eespool nimetatud kriteeriumidele, võtab auditit tegev sõltumatu kolmas isik võrdlusalusena ja asjakohasel juhul arvesse eelkõige järgmist:
|
3. |
Lisaks tuleb lähtepunktidena arvesse võtta IX lisa 2. osas osutatud suuniseid. |
XI LISA
ARTIKLI 73 LÕIKEST 2 TULENEVA LIIKMESRIIKIDE ARUANDLUSKOHUSTUSEGA SEOTUD LISAKÜSIMUSTIK
XII LISA
XIII LISA
Vastavustabel
Määrus (EÜ) nr 1013/2006 |
Käesolev määrus |
Artikli 1 lõige 1 |
Artikkel 1 |
Artikkel 1 lõiked 2–5 |
Artikkel 2 |
Artikli 2 punktid 1, 2, 4, 6, 7a, 9, 10, 12 ja 13 |
Artikli 3 teine lõik |
Artikli 2 punkt 3 |
Artikli 3 punkt 1 |
Artikli 2 punkt 5 |
Artikli 3 punkt 2 |
Artikli 2 punkt 7 |
Artikli 3 punkt 3 |
Artikli 2 punkt 8 |
Artikli 3 punkt 4 |
Artikli 2 punkt 14 |
Artikli 3 punkt 5 |
Artikli 2 punkt 15 |
Artikli 3 punkt 6 |
— |
Artikli 3 punkt 7 |
Artikli 2 punkt 11 |
Artikli 3 punkt 8 |
Artikli 2 punkt 16 |
Artikli 3 punkti 9 alapunkt b |
Artikli 2 punkt 17 |
Artikli 35 lõige 1 |
Artikli 2 punkt 18 |
Artikli 3 punkt 9 |
Artikli 2 punkt 19 |
Artikli 3 punkt 10 |
Artikli 2 punkt 20 |
Artikli 3 punkt 11 |
Artikli 2 punkt 21 |
Artikli 3 punkt 12 |
Artikli 2 punkt 22 |
Artikli 3 punkt 13 |
Artikli 2 punkt 23 |
Artikli 3 punkt 14 |
Artikli 2 punkt 24 |
Artikli 3 punkt 15 |
Artikli 2 punkt 25 |
Artikli 3 punkt 16 |
Artikli 2 punkt 26 |
Artikli 3 punkt 17 |
Artikli 2 punkt 27 |
Artikli 3 punkt 18 |
Artikli 2 punkt 28 |
Artikli 3 punkt 19 |
Artikli 2 punkt 29 |
Artikli 3 punkt 20 |
Artikli 2 punkt 30 |
Artikli 3 punkt 21 |
Artikli 2 punkt 31 |
Artikli 3 punkt 22 |
Artikli 2 punkt 32 |
Artikli 3 punkt 23 |
Artikli 2 punkt 33 |
Artikli 3 punkt 24 |
Artikli 2 punkt 34 |
Artikli 3 punkt 25 |
Artikli 2 punkt 35 |
Artikli 3 punkt 26 |
Artikli 2 punkt 35a |
Artikli 3 punkt 27 |
— |
Artikli 3 punktid 28, 29 ja 30 |
Artikkel 3 |
Artikkel 4 |
Artikkel 4 |
Artikkel 5 |
Artikkel 5 |
Artikkel 6 |
Artikkel 6 |
Artikkel 7 |
Artikli 7 lõige 1 ja lõike 2 teine ja kolmas lõik |
— |
Artikli 7 lõike 2 esimene lõik ja lõige 4 ning artikkel 8 |
Artikkel 8 |
Artikli 7 lõige 3 ja artikkel 9 |
Artikkel 9 |
Artikkel 10 |
Artikkel 10 |
Artikkel 11 |
Artikkel 11 |
Artikkel 12 |
Artikkel 12 |
Artikkel 13 |
Artikkel 13 |
Artikkel 14 |
Artikkel 14 |
Artikkel 15 |
Artikkel 15 |
Artikkel 16 |
Artikkel 16 |
Artikkel 17 |
Artikkel 17 |
Artikkel 18 |
Artikkel 18 |
Artikkel 19 |
Artikkel 19 |
Artikkel 20 |
Artikkel 20 |
Artikkel 21 |
Artikkel 21 |
Artikkel 22 |
Artikkel 22 |
— |
Artikkel 23 |
Artikkel 23 |
Artikkel 24 |
Artikkel 24 |
Artikkel 25 |
Artikkel 25 |
Artikkel 26 |
Artikkel 26 |
Artikkel 27 |
Artikkel 27 |
Artikkel 28 |
Artikkel 28 |
Artikkel 29 |
Artikkel 29 |
Artikkel 30 |
Artikkel 30 |
Artikkel 31 |
— |
Artikkel 32 |
— |
Artikkel 33 |
Artikkel 31 |
Artikkel 34 |
Artikkel 32 |
Artikkel 35 |
Artikkel 33 |
Artikkel 36 |
Artikkel 34 |
Artikkel 37 |
Artikkel 35 |
Artikkel 38 |
Artikkel 36 |
Artikkel 39 |
Artikkel 37 |
Artikkel 40 |
Artikkel 38 |
Artikkel 44 |
— |
Artikkel 45 |
— |
Artikkel 46 |
— |
Artikkel 47 |
Artikkel 39 |
Artikkel 48 |
Artikkel 40 |
Artikkel 49 |
Artikkel 41 |
Artikkel 50 |
Artikkel 42 |
Artikkel 51 |
Artikkel 43 |
Artikkel 52 |
Artikkel 44 |
Artikkel 53 |
Artikkel 45 |
Artikkel 54 |
Artikkel 46 |
Artikkel 56 |
Artikkel 47 |
Artikkel 57 |
Artikkel 48 |
Artikkel 58 |
Artikli 49 lõiked 1 ja 2 |
Artikkel 59 |
Artikli 49 lõige 3 |
Artikkel 55 |
Artikli 50 lõige 1 |
Artikkel 63 |
Artikli 50 lõiked 2 ja 3 |
Artikkel 60 |
Artikli 50 lõige 2a |
Artikkel 62 |
Artikli 50 lõiked 4-4e |
Artikkel 61 |
— |
Artikkel 64 |
Artikli 50 lõiked 5–7 |
Artikkel 65 |
— |
Artikkel 66 |
— |
Artikkel 67 |
— |
Artikkel 68 |
— |
Artikkel 69 |
— |
Artikkel 70 |
— |
Artikkel 71 |
— |
Artikkel 72 |
Artikkel 51 |
Artikkel 73 lõiked 1–3 ning lõike 4 esimene ja neljas lõik |
— |
Artikli 73 lõike 4 teine ja kolmas lõik ning lõige 5 |
Artikkel 52 |
Artikkel 74 |
Artikkel 53 |
Artikkel 75 |
Artikkel 54 |
Artikkel 76 |
Artikkel 55 |
Artikkel 77 |
Artikkel 56 |
Artikkel 78 |
Artikkel 57 |
— |
Artikkel 58 |
Artikkel 79 |
Artikkel 58a |
Artikkel 80 |
Artikkel 59a |
Artikkel 81 |
— |
Artikkel 82 |
— |
Artikkel 83 |
Artikkel 60 |
Artikkel 84 |
Artiklid 61 ja 62 |
Artikkel 85 |
Artikkel 63 |
— |
Artikkel 64 |
Artikkel 86 |
IA, IB ja IC lisa |
IA, IB ja IC lisa |
II lisa |
II lisa |
III lisa |
III lisa |
IIIA lisa |
IIIA lisa |
IIIB lisa |
IIIB lisa |
IV lisa |
IV lisa |
IVA lisa |
— |
V lisa |
V lisa |
VI lisa |
VI lisa |
VII lisa |
VII lisa |
— |
VIII lisa |
— |
IX lisa 1. osa |
VIII lisa |
IX lisa 2. osa |
— |
X lisa |
IX lisa |
XI lisa |
— |
XII lisa |
— |
XIII lisa |
ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2024/1157/oj
ISSN 1977-0650 (electronic edition)