EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52019IE0936
Opinion of the European Economic and Social Committee on ‘Listening to the citizens of Europe for a sustainable future (Sibiu and beyond)’
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Načúvať občanom Európy v záujme udržateľnej budúcnosti (Sibiu a ďalej)
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Načúvať občanom Európy v záujme udržateľnej budúcnosti (Sibiu a ďalej)
Ú. v. EÚ C 228, 5.7.2019, p. 37–49
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
5.7.2019 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 228/37 |
Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Načúvať občanom Európy v záujme udržateľnej budúcnosti (Sibiu a ďalej)
(2019/C 228/06)
Spravodajcovia: Vladimíra DRBALOVÁ
Peter SCHMIDT
Yves SOMVILLE
Rozhodnutie predsedníctva |
16.10.2018 |
Právny základ |
článok 29 ods. 2 rokovacieho poriadku |
Prijatie v pléne |
20.3.2019 |
Plenárne zasadnutie č. |
542 |
Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) |
217/6/8 |
Načúvať občanom Európy v záujme udržateľnej budúcnosti
1. Úvod
1.1. |
EHSV predstavuje most medzi inštitúciami EÚ a jej občanmi, a to prostredníctvom rozmanitosti jeho členov, a chcel by navrhnúť svoju ambicióznu víziu do budúcnosti, v ktorej sa Európa stane globálnym popredným predstaviteľom v oblasti trvalo udržateľného rozvoja. |
1.2. |
Základ Európskej únie je jedným z najúspešnejších mierových, sociálnych a hospodárskych projektov v dejinách Európy. Naša Európa bola založená na hodnotách rešpektovania ľudskej dôstojnosti, slobody, nediskriminácie, tolerancie, spravodlivosti, solidarity a rovnosti medzi ženami a mužmi, demokracie, právneho štátu a dodržiavania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám (1). Tieto hodnoty musia byť aj naďalej základom budúceho rozvoja a politík EÚ. |
1.3. |
Sedem desaťročí mieru a stability v Európe je historickým a výnimočným úspechom. Bolo to možné vďaka európskemu projektu a budovaniu Európskej únie, čím vzniklo spojenie medzi národmi Európy a čím sa postupne spojili európske štáty so spoločným cieľom. Tým sa vysvetľuje, prečo je EÚ stále atraktívnym projektom pre kandidátske krajiny a pre krajiny, ktoré sa zúčastňujú na európskej susedskej politike. Európa však musí byť pripravená čeliť novému geopolitickému vývoju. EHSV by mal zohrávať úlohu pri zvyšovaní povedomia o tom, že mier nemožno navždy považovať za samozrejmosť. |
1.4. |
Jednotný trh vo všetkých svojich hospodárskych, sociálnych a environmentálnych rozmeroch je jadrom európskej integrácie. Preto by mal byť schopný vytvárať udržateľný rast a inováciu, priťahovať investície a podporovať udržateľnú konkurencieschopnosť svojich spoločností na globalizovaných trhoch. Je však tiež dôležité uznať, že pozitívny vplyv jednotného trhu nebol rovnomerne rozdelený a že jeho bohatstvo nemôžu využívať všetci občania. |
1.5. |
Udržateľný rast znamená, že rast by mal byť založený nielen na množstve, ale aj (vskutočnosti oveľa viac) na kvalite, to znamená i) žiadne zneužívanie životného prostredia alebo práce; ii) spravodlivé životné podmienky, iii) hospodársky rast meraný prostredníctvom nielen ročného toku, ale aj zásob bohatstva a jeho rozdeľovania; iv) uspokojovanie potrieb všetkých v rámci možností planéty; v) rozvíjajúce sa ekonomiky, ktoré nám umožňujú prosperovať bez ohľadu na to, či rastú; a vi) uzavretý tok cyklov príjmov medzi domácnosťami, podnikmi, bankami, vládou a obchodom, ktorý funguje sociálnym a ekologickým spôsobom. Energia, materiály, príroda, ľudská spoločnosť, moc a bohatstvo, ktoré máme spoločné: v súčasnom modeli všetko chýba. Ignoruje sa neplatená práca opatrovateľov, v zásade žien, pritom by žiadne hospodárstvo bez nich nedokázalo fungovať (2). |
1.6. |
Udržateľná konkurencieschopnosť je zase model, pri ktorom sa vyvažuje hospodárska prosperita, otázky životného prostredia a sociálne začlenenie. V tejto súvislosti sa musia pri indexe globálnej konkurencieschopnosti prispôsobenom udržateľnosti zohľadňovať dva nové rozmery – environmentálny a sociálny (3). |
1.7. |
Podstatou Európy sú štyri slobody, a to sloboda pohybu výrobkov, občanov, služieb a kapitálu, ktoré spoločne umožňujú obchod a hospodársky rozvoj, zamestnanosť, tvorivosť a inováciu, výmenu zručností a rozvoj infraštruktúry vo vzdialených regiónoch. Dobre fungujúce hospodárske slobody a pravidlá hospodárskej súťaže idú ruka v ruke so základnými sociálnymi právami, ale by ich nemali ohrozovať. |
1.8. |
EÚ však stále čelí výnimočným vnútorným a vonkajším hospodárskym, sociálnym, environmentálnym a politickým výzvam (4), ktoré ohrozujú jej existenciu: protekcionizmus na jednotnom trhu, sociálne nerovnosti, populizmus, nacionalizmus a extrémizmus (5), ako aj veľké zmeny na geopolitickej scéne a veľké technologické zmeny. |
1.9. |
Rýchlejšie sa meniaca klíma, upadajúca biodiverzita, iné environmentálne riziká a kolektívne zlyhanie pri realizácii úspešných politík sú takisto zásadnou hrozbou pre obyvateľstvo, hospodárstvo a ekosystémy Európy. Preto potrebujeme silnú stratégiu EÚ na vykonávanie Agendy OSN 2030. Rovnocennejšie spoločnosti majú lepší environmentálny dosah a väčšiu schopnosť stať sa čoraz udržateľnejšie. |
1.10. |
Je jasné, že treba riešiť dopyt po kvalitných pracovných miestach na strane občanov v celej Európe, najmä v regiónoch s vysokou nezamestnanosťou, najmä nezamestnanosťou mladých ľudí, alebo v regiónoch, ktoré čelia štrukturálnym zmenám. V dôsledku toho majú všetci – inštitúcie, vlády, sociálni partneri a iné organizácie občianskej spoločnosti – povinnosť nanovo vymedziť udržateľnú Európu s cieľom podporiť vytváranie kvalitných pracovných miest. |
1.11. |
Je naliehavo potrebné zlepšiť prístup na trhy práce prostredníctvom korelácie medzi vytváraním kvalitných pracovných miest a posilneným systémom vzdelávania s cieľom vytvárať primerané súbory zručností, napríklad prostredníctvom duálneho systému. |
1.12. |
Sociálny a environmentálny rozmer sú vzájomne prepojené a hospodárstvo musí umožňovať sociálnu, ekonomickú a kultúrnu obnovu, v neposlednom rade prostredníctvom podpory a rozvoja kľúčových zručností a väčšej diverzifikácie. Prostredníctvom Agendy OSN 2030 sa musí podporovať súkromný sektor, aby prispieval k dosahovaniu udržateľných hospodárskych, sociálnych a environmentálnych cieľov, čím sa podporí spravodlivý a udržateľný rast blahobytu pre všetkých a ochrana sociálnych, ľudských a pracovných práv (6). |
1.13. |
Kultúrny rozmer európskeho projektu musí byť v celej svojej rozmanitosti plne uznaný vo všetkých politikách EÚ. To zahŕňa pochopenie a podporu kultúrneho dedičstva, integráciu kultúrneho a kreatívneho rozmeru do vzdelávania a podporu súčasnej tvorby ako hnacej sily súdržnosti a rozvoja. |
1.14. |
Udržateľnosť je proces orientovaný na budúcnosť, ktorý musí byť poháňaný silnou politickou vôľou a odhodlaním formovať udržateľnú Európsku úniu zmenou našich hospodárstiev smerom k budúcim odolným, spolupracujúcim, nízkouhlíkovým a sociálne inkluzívnym hospodárstvam efektívne využívajúcim zdroje (7), pričom správanie, opatrenia a rozhodnutia vlád, spoločností, pracovníkov, občanov a spotrebiteľov sú motivované zodpovednou realizáciou ich hospodárskych, environmentálnych a sociálnych vplyvov.
|
2. Európa občanov
2.1. |
Očami európskych občanov je Európa vnímaná tak, že čoraz menej predstavuje riešenie a čoraz viac predstavuje problém. Súčasnými hrozbami sú nacionalizmus a protekcionizmus. Európa čelí strate identity a hodnôt a keďže sa zanedbával kultúrny rozmer európskeho projektu, nedokáže nájsť odpovede, ktoré by zodpovedali úrovni miestnych a globálnych problémov. |
2.2. |
Uznanie oprávnených obáv občanov a posilnenie ich demokratickej účasti, čo platí obzvlášť pre mladých ľudí, je veľmi dôležité. Zlepšovanie a reformovanie existujúcich mechanizmov účasti EÚ a konzultačných procesov je na poprednom mieste. Problematika mladých ľudí je súčasťou Európskeho piliera sociálnych práv, Agendy OSN 2030 pre udržateľný rozvoj a jej cieľov trvalo udržateľného rozvoja a iných programov.
|
3. Sociálna Európa
3.1. |
Európsky sociálny model by mal poskytovať spoľahlivú a spravodlivú ochranu všetkým občanom a zároveň zmierňovať chudobu a poskytovať všetkým možnosť prosperovať. Vďaka dôstojným príjmom by sa mali znížiť rozdiely medzi bohatými a znevýhodnenými a zabezpečiť kvalitné bývanie. Každý by mal mať prospech z dôstojných pracovných noriem, rovnosti, zlepšeného blahobytu a menších rozdielov v oblasti zdravia v rámci krajín a medzi krajinami a medzi generáciami. Sociálne začlenenie a ochrana, vysoko kvalitné pracovné miesta, rodová rovnosť, dobrá kvalita, cenovo dostupné a prístupné verejné zdravie a zdravotná starostlivosť, prístup k cenovo dostupnému a ku kvalitnému bývaniu, environmentálna spravodlivosť, vysoko kvalitné verejné vzdelávanie a rovnaký prístup ku kultúre – to musia byť hlavné zásady na čele národných a európskych politických programov.
|
4. Udržateľné životné prostredie
4.1. |
Environmentálne riziká naďalej dominujú vo výsledkoch ročného prieskumu globálneho vnímania rizík. V tomto roku predstavovali tri z piatich najväčších rizík podľa pravdepodobnosti a štyri podľa vplyvu. Riziko vyvolávajúce najväčšie znepokojenie predstavovalo extrémne počasie, ale respondenti prieskumu sa čoraz viac obávajú zlyhania environmentálnej politiky: „zlyhanie zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy“po Paríži v rebríčku kleslo a tento rok z hľadiska vplyvu skočilo späť na druhé miesto (17). |
4.2. |
Na mŕtvej planéte už nebude žiadny život, ani zamestnanosť, ani podnikanie. Upadanie biodiverzity a zmena klímy preto znamená, že absolútnym predpokladom je, aby EÚ vytvárala vysoko kvalitné pracovné miesta (18) a poskytla riešenie prospešné pre zamestnávateľov, pracovníkov a iných zástupcov občianskej spoločnosti. Meškanie opatrení na adaptáciu či nevykonanie žiadnych opatrení by mohlo značne zvýšiť celkové náklady spojené so zmenou klímy (19) a jej smrtiaci vplyv na biodiverzitu vrátane ľudstva. |
4.3. |
O návrhu Európskeho paktu financie – klíma sa diskutuje už niekoľko rokov a diskusie pokračujú. Tento pakt by EÚ umožnil udržať si vedúce postavenie v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a boja proti zmene klímy (20).
|
5. Európsky obchod ako silnejší udržateľný globálny popredný predstaviteľ
5.1. |
Podnikanie je predpokladom spoločenského a environmentálneho rozvoja a udržateľná konkurencieschopnosť je nevyhnutnou podmienkou, aby podniky mohli zohrávať svoju úlohu v spoločnosti. Spoločnosti čoraz viac fungujú udržateľným spôsobom na základe svojich vlastných špecifických okolností a zdrojov a v spolupráci so svojimi zainteresovanými stranami a monitorujú, hodnotia a ohlasujú sociálny a environmentálny vplyv prevádzky svojich podnikov a vplyv na ochranu spotrebiteľa a ľudské práva. Európa preto musí vo svojich politikách zaujať prístup, ktorý je v súlade s jej ambíciami stať sa globálnym popredným predstaviteľom v oblasti trvalo udržateľného rozvoja. V Európe už sú popredné spoločnosti, musia však byť ambicióznejšie a musia šíriť tento udržateľný spôsob myslenia v hodnotových reťazcoch, predovšetkým povzbudzovať MSP. |
5.2. |
Vďaka množstvu nových modelov sa mení vzťah medzi výrobcami, distribútormi a spotrebiteľmi. Niektoré z týchto nových modelov (napríklad funkčné hospodárstvo, hospodárstvo spoločného využívania zdrojov a zodpovedné financovanie) sa snažia riešiť ďalšie kľúčové výzvy pre ľudí a planétu, ktoré sú kľúčové pre trvalo udržateľný rozvoj, ako je sociálna spravodlivosť, participatívne riadenie a ochrana zdrojov a prírodného kapitálu.
|
6. Voľný a spravodlivý obchod
6.1. |
Obchodná politika EÚ je kľúčovým faktorom, ktorý sa vzťahuje na EÚ ako celok a skutočne spája všetky jej členské štáty. Obchodná politika pomohla EÚ zvýšiť jej prosperitu prostredníctvom obchodných výmen so širokou škálou partnerov. EÚ je v súčasnosti vedúcou silou svetového obchodu s vyše 30 miliónmi pracovných miest súvisiacich s medzinárodným obchodom (25), s významnou úlohou v oblasti obchodu so službami a s významnými obchodnými prebytkami, pokiaľ ide o tovar, napríklad s USA (vyše 107,9 miliardy EUR v prvých 11 mesiacoch roku 2018). EÚ zároveň prostredníctvom obchodu stelesňuje a presadzuje hodnoty sociálneho začlenenia a ochrany životného prostredia, ktoré sú nevyhnutné na formovanie udržateľnej globalizácie – inými slovami, formy globalizácie, ktorá bude prínosom nielen pre veľké spoločnosti a investorov, ale aj pre obyčajných ľudí, pracovníkov, poľnohospodárov, spotrebiteľov a MSP. |
6.2. |
EÚ sa usiluje podporovať – multilaterálne, bilaterálne a jednostranne – víziu obchodnej politiky, pri ktorej sa kombinuje tradičný merkantilistický prístup k prístupu na trh (tarify a necolné sadzby) s cieľmi trvalo udržateľného rozvoja v súlade s bojom proti zmene klímy. |
6.3. |
Obchodná politika EÚ posilnila úlohu občianskej spoločnosti počas fázy rokovaní, ako aj počas fázy vykonávania vďaka príspevkom domácich poradných skupín. EHSV podporuje profesionalizáciu všetkých organizácií, ktoré občanom umožňujú dôraznejšie sa vyjadriť k určovaniu obsahu obchodných dohôd a väčšej kontrole dodržiavania „kvalitatívnych“záväzkov a noriem zo strany obchodných partnerov (26).
|
7. Verejné statky a služby
7.1. |
20. zásada európskeho piliera sociálnych práv znie: „Každý má právo na prístup ku kvalitným základným službám vrátane dodávky vody, sanitácie, energie, dopravy, finančných služieb a digitálnych komunikácií“ (28). Tieto služby nemôžu fungovať len v súlade so spoločnými pravidlami hospodárskej súťaže a trhu: nevyhnutné sú osobitné pravidlá na zabezpečenie toho, aby mal každý občan za prijateľnú cenu prístup k službám, ktoré sa považujú za základné a uznávajú sa ako spoločné hodnoty Únie (29).
|
8. Spravodlivé zdaňovanie
8.1. |
Daňová politika v EÚ má dve zložky: priame dane, ktoré zostávajú výhradnou zodpovednosťou členských štátov, a nepriame dane, ktoré ovplyvňujú voľný obeh tovaru a slobodu poskytovať služby na jednotnom trhu. Pokiaľ ide o priame dane, EÚ zaviedla niektoré harmonizované normy pre zdaňovanie spoločností a osôb, zatiaľ čo členské štáty prijali spoločné opatrenia na zabránenie daňovým únikom a dvojitému zdaneniu. EÚ však musí naďalej presadzovať spravodlivý daňový systém, ktorý si vyžaduje, aby jednotlivci a právnické osoby platili primeranú daň zo svojich príjmov a ziskov. Pokiaľ ide o nepriame dane, EÚ koordinuje a harmonizuje zákon o dani z pridanej hodnoty (DPH) a spotrebných daniach. Zabezpečuje, aby hospodárska súťaž na vnútornom trhu nebola narušená zmenami sadzieb nepriamych daní a systémami, ktoré podnikom v jednej krajine poskytujú nespravodlivú výhodu oproti iným. |
8.2. |
Nedostatočná transparentnosť, diskriminácia, narušenie hospodárskej súťaže a škodlivé daňové praktiky zvyšujú hospodárske nerovnosti a znižujú investície a počet pracovných miest, čo vedie k sociálnej nespokojnosti, nedôvere a demokratickému deficitu. Preto by sa mala uplatňovať spravodlivá daňová politika EÚ v súlade so zastrešujúcou stratégiou udržateľnosti, a nie v rozpore s ňou, s cieľom podporiť hospodársku a sociálnu konvergenciu, sociálnu súdržnosť a investície do trvalo udržateľného rozvoja.
|
9. Riadenie
9.1. |
Podpora transformácie smerom k trvalo udržateľnému rozvoju si pri koncipovaní a vykonávaní politiky EÚ vyžaduje nový prístup k riadeniu a nové pravidlá a nástroje. Trvalo udržateľný rozvoj si vyžaduje holistický a medziodvetvový politický prístup s cieľom zabezpečiť, aby sa hospodárske, sociálne a environmentálne výzvy riešili spoločne.
|
10. Komplexný prístup k migračnej politike
10.1 |
Pri diskusii o budúcnosti udržateľnej Európy sa nemôže ignorovať prístup Európy k migrácii. Z demografického vývoja vyplýva, že Európa bude potrebovať migrantov, ich talent, zručnosti a podnikateľský potenciál. Je naliehavo potrebné zmeniť jazyk a politiky v oblasti migrácie na základe užšej spolupráce s tretími krajinami, aby sa zabezpečila racionálna diskusia na základe faktov. Utečenci a migranti by sa nemali vnímať ako hrozba, ale ako príležitosť pre hospodársky a sociálny model Európy (37). Na to potrebujeme komplexný prístup a stratégiu pre migráciu.
|
11. Rozpočet EÚ
11.1. |
EHSV uznáva vysokú európsku pridanú hodnotu programov, pre ktoré Komisia v návrhoch na viacročný finančný rámec (VFR) na roky 2021 – 2027 najviac navyšuje výdavky (výskum, vývoj a inovácie, Erasmus+). Výbor však vyjadruje pochybnosti v súvislosti s tým, že sa toto zvýšenie uskutočnilo na úkor výrazných škrtov v Európskom fonde regionálneho rozvoja (EFRR), v politike súdržnosti a spoločnej poľnohospodárskej politike (SPP), a to v dôsledku úsilia znížiť rozpočet EÚ z 1,16 % hrubého národného dôchodku (HND) EÚ27 v súčasnom rozpočte len na 1,11 % vo VFR po roku 2020. |
11.2. |
EHSV vyjadruje pochybnosti v súvislosti s navrhovanými škrtmi v plánovaných záväzkoch pre SPP. Tieto škrty znemožnia vykonávanie modelu udržateľného rozvoja vidieka, všeobecného cieľa novej reformy SPP a ďalších cieľov obsiahnutých v nedávnom oznámení Komisie o budúcnosti potravinárstva a poľnohospodárstva. |
11.3. |
Zdá sa žiaľ, že návrh Komisie je príliš zameraný na zachovanie súčasného stavu, a EHSV vyjadruje poľutovanie nad nesúladom medzi charakterom a rozsahom nových výziev, ktorým čelí EÚ, a jej ambíciami a zdrojmi dostupnými na ich dosiahnutie. |
11.4. |
Nedôvera ľudí voči domácim a európskym demokratickým inštitúciám vedie k nárastu politických prúdov, ktoré spochybňujú demokratické hodnoty a zásady a samotnú EÚ. Niektoré z týchto politických hnutí sú teraz súčasťou vlád niektorých členských štátov EÚ.
|
12. Komunikácia
12.1. |
Dokonca ani tie najambicióznejšie politické koncepcie a programy na úrovni EÚ neprispejú k prekonaniu existujúcej priepasti medzi Úniou a jej občanmi, ak sa o nich dostatočne neinformuje. |
12.2. |
Tento nesúlad medzi iniciatívami, činnosťami a rozhodnutiami na úrovni EÚ a ich vnímaním zo strany občanov vedie k začarovanému kruhu neinformovaných alebo zle informovaných občanov a dôsledkom je, že vo väčšine členských štátov sa zvyšuje populizmus. Zároveň však pozorujeme, že u niektorých častí obyvateľstva sa začínajú objavovať protieurópske nálady, čo podkopáva pokračujúcu prácu na budovaní európskeho projektu. |
12.3. |
Preto je naliehavo potrebná komplexná spoločná komunikačná stratégia pre všetky inštitúcie EÚ na všetkých úrovniach vrátane všetkých aktérov občianskej spoločnosti s cieľom bojovať proti tomuto nedostatku informácií, ako aj úmyselne zavádzajúcim informáciám. |
12.4. |
Efektívna komunikačná politika musí mať formu skutočného dialógu medzi tými, ktorí poskytujú informácie, a tými, ktorí tieto informácie dostávajú, aby sa zabránilo prístupu zhora nadol. |
12.5. |
Podstatné, dôveryhodné a živé informácie o európskych témach pomáhajú budovať povedomie a vytvárať záujem o európske záležitosti. |
12.6. |
EHSV ako most medzi EÚ a jej občanmi a prostredníctvom svojich 350 členov by mal slúžiť ako sprostredkovateľ pre takéto koordinované opatrenia. Rozmanitosť členov EHSV je hlavnou výhodou, pokiaľ ide o nadviazanie kontaktu s maximálnym počtom občanov v celej Európe. Osobitne treba venovať väčšiu pozornosť mladým ľuďom.
|
V Bruseli 20. marca 2019
Predseda
Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
Luca JAHIER
(1) Zmluva o Európskej únii, článok 2.
(2) Toto vymedzenie udržateľného rastu je od Kate Raworthovej z inštitútu pre zmenu životného prostredia Environmental Change Institute na Oxfordskej univerzite, pričom jej koncepcia ekonomiky, tzv. doughnut economics, ktorá je prelomovou alternatívou k ekonomike rastu a novým modelom udržateľného hospodárstva pre 21. storočie, by mohla pomôcť ukončiť nerovnosti – https://www.kateraworth.com/doughnut/
(3) Toto vymedzenie je založené na práci Stena Thora a Ruzanny Tarverdyan o udržateľnej konkurencieschopnosti: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0040162516000664?via%3Dihub
(4) Stanovisko EHSV z 18. októbra 2017 na tému Prechod smerom k udržateľnejšej európskej budúcnosti (Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 44).
(5) Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. októbra 2018 na tému Nárast neofašistického násilia v Európe.
(6) Stanovisko EHSV zo 7. decembra 2017 na tému Kľúčová úloha obchodu a investícií pri dosahovaní a realizácii cieľov udržateľného rozvoja, (Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 27).
(7) Stanovisko EHSV z 21. septembra 2016 na tému Trvalo udržateľný rozvoj: Mapovanie vnútorných a vonkajších politík (Ú. v. EÚ C 487, 28.12.2016, s. 41).
(8) Stanovisko EHSV zo 14. novembra 2012 na tému Princípy, postupy a kroky na uplatňovanie článku 11 ods. 1 a ods. 2 Lisabonskej zmluvy (Ú. v. EÚ C 11, 15.1.2013, s. 8).
(9) Stanovisko EHSV z 13. júla 2016 na tému Európska iniciatíva občanov (revízia) (Ú. v. EÚ C 389, 21.10.2016, s. 35).
(10) Uznesenie Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade o pracovnom pláne Európskej únie pre mládež na roky 2016 – 2018.
Stratégia Eurochild Child Participation Strategy z 5. apríla 2017.
Program OSN pre mládež – Youth Participation in Development – Summary Guidelines for Development Partners.
(11) Stanovisko EHSV z 18. októbra 2018 k oznámeniu Komisie s názvom Zapájať mladých ľudí, spájať ich a posilňovať ich postavenie: nová stratégia EÚ pre mládež (Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 142).
(12) Stanovisko EHSV zo 17. septembra 2015 na tému Zlepšenie fungovania Európskej únie využitím potenciálu Lisabonskej zmluvy (Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 183).
(13) Uznesenie EHSV z 5. júla 2017 na tému Biela kniha Európskej komisie o budúcnosti Európy a ďalšie opatrenia (Ú. v. EÚ C 345, 13.10.2017, s.11).
(14) Svetová komisia MOP o budúcnosti práce – Work for a brighter future z 22. januára 2019.
(15) Stanovisko EHSV z 20. februára 2019 k oznámeniu Komisie s názvom Ročný prieskum rastu na rok 2019 – Za silnejšiu Európu, ktorá dokáže čeliť celosvetovej neistote (Ú. v. EÚ C 190, 5.6.2019, s. 24).
(16) Diskusný dokument Európskej komisie z 30. januára 2019 s názvom Smerom k udržateľnej Európe do roku 2030.
(17) Správa The Global Risk Report 2019 pre Svetové ekonomické fórum – zhrnutie.
(18) Stanovisko EHSV z 25. januára 2017 na tému Európsky pilier sociálnych práv (Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 10).
(19) OECD – Správa The economic consequences of Climate Change z 2. septembra 2016.
(20) Stanovisko EHSV zo 17. októbra 2018 na tému Európsky pakt financie – klíma ( Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 8 ).
(21) Stanovisko EHSV z 2. júla 2015 na tému Parížsky protokol – Koncepcia boja proti celosvetovej zmene klímy po roku 2020 (Ú. v. EÚ C 383, 17.11.2015, s. 74).
(22) Stanovisko EHSV zo 6. decembra 2017 na tému Príspevok občianskej spoločnosti k vytvoreniu komplexnej potravinovej politiky v EÚ (Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 18).
(23) Stanovisko EHSV z 27. apríla 2016 na tému Balík opatrení v oblasti obehového hospodárstva (Ú. v. EÚ C 264, 20.7.2016, s. 98).
(24) Manifest s názvom Manifesto for a Sustainable Europe for its Citizens z 28. septembra 2018.
(25) Oznámenie Komisie zo 14. októbra 2015 s názvom Trade for All.
(26) Stanovisko EHSV z 23. januára 2019 na tému Úloha domácich poradných skupín pri monitorovaní vykonávania dohôd o voľnom obchode, Ú. v. EÚ C 159, 10.5.2019, s. 28.
(27) Stanovisko EHSV z 23. januára 2019 na tému Reforma WTO s cieľom prispôsobiť sa vývoju svetového obchodu (Ú. v. EÚ C 159, 10.5.2019, s. 15).
(28) Tieto služby, ktoré Komisia opisuje ako „základné služby“a ktoré sa v 20. zásade neuvádzajú všetky, spadajú pod „služby všeobecného záujmu“podliehajúce záväzkom vyplývajúcim zo služieb vo verejnom záujme. Pojem „základné služby“neexistuje v práve EÚ, ktoré pozná len pojem verejné služby (doprava) a pojem služby všeobecného záujmu (hospodárske, nehospodárske).
(29) EHSV v súčasnosti vypracúva stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému Lepšie vykonávanie sociálneho piliera a podpora základných služieb v rámci príspevku EHSV na samit v Sibiu a k následnému vývoju.
(30) Stanovisko EHSV zo 17. októbra 2018 na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom sociálnom fonde plus (ESF+) (Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 165).
(31) Stanovisko EHSV z 20. septembra 2017 na tému Daňový režim podporujúci spravodlivú hospodársku súťaž a rast, Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017, s. 18.
(32) Pozri poznámku pod čiarou č. 31.
(33) Stanovisko EHSV z 20. septembra 2017 na tému Návrh smernice Rady o spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických osôb (CCCTB), Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017, s. 58.
(34) Stanovisko EHSV z 12. júla 2018 na tému Zdaňovanie ziskov nadnárodných podnikov v digitálnom hospodárstve, Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 73.
(35) Pozri poznámku pod čiarou č. 22.
(36) Stanovisko EHSV zo 7. decembra 2017 na tému Výhody prístupu založeného na financovaní miestneho rozvoja vedeného komunitou (CLLD) pre integrovaný miestny a vidiecky rozvoj (Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 36).
(37) Stanovisko EHSV z 12. decembra 2018 na tému Náklady v prípade absencie prisťahovalectva a nedostatočnej integrácie (Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 1).
(38) Správa Final report and recommendations of the High Level Group on Own Resources on the Future financing of the EU, december 2016.
(39) Stanovisko EHSV z 19. septembra 2018 na tému Viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027 (Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 106).
PRÍLOHA
Nasledujúce pozmeňovacie návrhy, ktoré získali viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, boli v priebehu diskusie zamietnuté (článok 59 ods. 4 rokovacieho poriadku):
a) Bod 1.5
Zmeniť
„ Udržateľný rast znamená, že rast by mal byť založený nielen na množstve, ale aj (v skutočnosti oveľa viac) na kvalite, to znamená i) žiadne zneužívanie životného prostredia alebo práce; ii) spravodlivé životné podmienky, iii) hospodársky rast meraný prostredníctvom nielen ročného toku, ale aj zásob bohatstva a jeho rozdeľovania; iv) uspokojovanie potrieb všetkých v rámci možností planéty; v) rozvíjajúce sa ekonomiky, ktoré nám umožňujú prosperovať bez ohľadu na to, či rastú; a vi) uzavretý tok cyklov príjmov medzi domácnosťami, podnikmi, bankami, vládou a obchodom, ktorý funguje sociálnym a ekologickým spôsobom. Energia, materiály, príroda, ľudská spoločnosť, moc a bohatstvo, ktoré máme spoločné: v súčasnom modeli všetko chýba. Ignoruje sa neplatená práca opatrovateľov, v zásade žien, pritom by žiadne hospodárstvo bez nich nedokázalo fungovať. Koncepcia udržateľného rastu sa vzťahuje na rast, ktorý zohľadňuje nielen aspekty hospodárske, ale aj sociálne a environmentálne. V posledných rokoch boli prezentované hospodárske modely rôznych druhov, napríklad tzv. „ekonomika prstenca“ (z angl. „doughnut economics“), ktorá sa zameriava na uspokojovanie základných potrieb všetkých (na základe 12 „sociálnych zásad“) pri rešpektovaní zdrojov planéty (definovaných deviatimi „planetárnymi hranicami“)[2]. Podobne boli predložené návrhy na meranie rastu pomocou ukazovateľov, ktoré presahujú rámec HDP. “
Zdôvodnenie
Cieľom je objasniť skutočnosť, že vypustený text nie je všeobecne prijímanou definíciou trvalo udržateľného rastu, ale odkazuje na hospodársky model, ktorý predstavila Kate Raworth, a ktorý sa uvádza v poznámke pod čiarou. Text v skutočnosti neopisuje základnú myšlienku tohto hospodárskeho modelu, ale opisuje podmienky, vlastnosti, dôsledky a aspekty merania, ktoré s ním súvisia.
Výsledok hlasovania
Za |
: |
75 |
Proti |
: |
132 |
Zdržalo sa |
: |
11 |
b) Bod 1.6
Zmeniť
„Koncepcia U udržateľná ej konkurencieschopnosť ti je sa zase vzťahuje na model, pri ktorom sa vyvažuje hospodárska prosperita, otázky životného prostredia a sociálne začlenenie. V tejto súvislosti sa musia pri To napríklad odráža indexe globálnej konkurencieschopnosti prispôsobenom ý udržateľnosti, ktorý uplatňuje SEF zohľadňovať dva nové rozmery – environmentálny a sociálny.“
Zdôvodnenie
Index globálnej konkurencieschopnosti prispôsobený udržateľnosti zohľadňuje environmentálny a sociálny rozmer.
Výsledok hlasovania
Za |
: |
64 |
Proti |
: |
147 |
Zdržalo sa |
: |
13 |
c) Rámček 1 (po bode 1.14), druhá zarážka
Zmeniť
„Konkurencieschopnosť a udržateľnosť nie sú v protiklade, pokiaľ sú sociálne a environmentálne aspekty neoddeliteľnou súčasťou hodnotenia výrobkov a služieb na trhoch. vymedzenia konkurencieschopnosti. Konkurencieschopnosť sa nesmie vymedzovať len kvantitou a cenou, ale skôr aj zohľadnením európskych hodnôt, kvality a udržateľnosti.“
Zdôvodnenie
Konkurencieschopnosť na trhoch nie je podmienená definíciami.
Výsledok hlasovania
Za |
: |
66 |
Proti |
: |
148 |
Zdržalo sa |
: |
9 |
d) Rámček 1 (po bode 1.14), piata zarážka
Zmeniť
„Európske spoločnosti, pracovníci, spotrebitelia a celá občianska spoločnosť musia plniť svoju úlohu a zodpovednosť a pôsobiť v očiach zvyšku sveta ako vedúci predstavitelia, pokiaľ ide o udržateľnosť, ak sa konkurencieschopnosť a hospodárska udržateľnosť nášho európskeho systému nanovo vymedzí vzhľadom na možnosti našej jedinej planéty.“
Zdôvodnenie
Všetci aktéri občianskej spoločnosti musia plniť svoje úlohy a zodpovednosti. To platí bez ohľadu na vymedzenie pojmov.
Výsledok hlasovania
Za |
: |
56 |
Proti |
: |
138 |
Zdržalo sa |
: |
9 |