This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 02023R2772-20231222
Commission Delegated Regulation (EU) 2023/2772 of 31 July 2023 supplementing Directive 2013/34/EU of the European Parliament and of the Council as regards sustainability reporting standards (Text with EEA relevance)Text with EEA relevance
Consolidated text: Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2023/2772 z 31. júla 2023, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti (Text s významom pre EHP)Text s významom pre EHP
Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2023/2772 z 31. júla 2023, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti (Text s významom pre EHP)Text s významom pre EHP
02023R2772 — SK — 22.12.2023 — 000.002
Tento text slúži výlučne ako dokumentačný nástroj a nemá žiadny právny účinok. Inštitúcie Únie nenesú nijakú zodpovednosť za jeho obsah. Autentické verzie príslušných aktov vrátane ich preambúl sú tie, ktoré boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a ktoré sú dostupné na portáli EUR-Lex. Tieto úradné znenia sú priamo dostupné prostredníctvom odkazov v tomto dokumente
DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2023/2772 z 31. júla 2023, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti (Ú. v. ES L 2772 22.12.2023, s. 1) |
Opravené a doplnené:
Korigendum, Ú. v. ES L 90241, 19.4.2024, s. 1 ((EÚ) 2023/27722023/2772) |
DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2023/2772
z 31. júla 2023,
ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti
(Text s významom pre EHP)
Článok 1
Predmet úpravy
Štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti, ktoré majú podniky používať pri vykazovaní informácií o udržateľnosti v súlade s článkami 19a a 29a smernice 2013/34/EÚ podľa harmonogramu stanoveného v článku 5 ods. 2 smernice (EÚ) 2022/2464, sú uvedené v prílohách I a II k tomuto nariadeniu.
Článok 2
Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie
Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2024 na účtovné roky začínajúce 1. januára 2024 alebo neskôr.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
PRÍLOHA I
EURÓPSKE ŠTANDARDY VYKAZOVANIA INFORMÁCIÍ O UDRŽATEĽNOSTI (ESRS)
ESRS 1 |
Všeobecné požiadavky |
ESRS 2 |
Všeobecné zverejnenia |
ESRS E1 |
Zmena klímy |
ESRS E2 |
Znečisťovanie |
ESRS E3 |
Vodné a morské zdroje |
ESRS E4 |
Biodiverzita a ekosystémy |
ESRS E5 |
Využívanie zdrojov a obehové hospodárstvo |
ESRS S1 |
Vlastná pracovná sila |
ESRS S2 |
Pracovníci v hodnotovom reťazci |
ESRS S3 |
Ovplyvnené spoločenstvá |
ESRS S4 |
Spotrebitelia a koncoví používatelia |
ESRS G1 |
Obchodné správanie |
ESRS 1
VŠEOBECNÉ POŽIADAVKY
OBSAH |
|
Cieľ |
|
1. |
Kategórie štandardov ESRS, oblasti vykazovania a konvencie tvorby textov |
1.1. |
Kategórie štandardov ESRS |
1.2. |
Oblasti vykazovania a minimálne požiadavky na obsah zverejňovaných informácií týkajúcich sa politík, opatrení, cieľových hodnôt a metrík |
1.3. |
Konvencie tvorby textov |
2. |
Kvalitatívne vlastnosti informácií |
3. |
Dvojitá významnosť ako základ pre zverejňovanie informácií o udržateľnosti |
3.1. |
Zainteresované strany a ich relevantnosť pre proces posudzovania významnosti |
3.2. |
Významné aspekty a významnosť informácií |
3.3. |
Dvojitá významnosť |
3.4. |
Významnosť vplyvu |
3.5. |
Finančná významnosť |
3.6. |
Významné vplyvy alebo riziká vyplývajúce z opatrení na riešenie aspektov udržateľnosti |
3.7. |
Úroveň rozčlenenia |
4. |
Náležitá starostlivosť |
5. |
Hodnotový reťazec |
5.1. |
Vykazujúci podnik a hodnotový reťazec |
5.2. |
Odhadovanie pomocou odvetvových priemerov a zástupných hodnôt |
6. |
Časové horizonty |
6.1. |
Obdobie vykazovania |
6.2. |
Prepájanie minulosti, súčasnosti a budúcnosti |
6.3. |
Vykazovanie pokroku v porovnaní s východiskovým rokom |
6.4. |
Vymedzenie pojmov krátkodobý, strednodobý a dlhodobý na účely vykazovania |
7. |
Vypracovanie a prezentácia informácií o udržateľnosti |
7.1. |
Prezentácia porovnávacích informácií |
7.2. |
Zdroje neistoty odhadov a výsledkov |
7.3. |
Aktualizácia zverejnení o udalostiach po konci obdobia vykazovania |
7.4. |
Zmeny vo vypracovaní alebo v prezentácii informácií o udržateľnosti |
7.5. |
Vykazovanie chýb predchádzajúcich období |
7.6. |
Konsolidované vykazovanie a výnimka pre dcérske podniky |
7.7. |
Utajované skutočnosti a citlivé informácie, informácie o duševnom vlastníctve, know-how alebo výsledkoch inovácie |
7.8. |
Vykazovanie príležitostí |
8. |
Štruktúra vyhlásenia o udržateľnosti |
8.1. |
Všeobecná požiadavka na prezentáciu |
8.2. |
Obsah a štruktúra vyhlásenia o udržateľnosti |
9. |
Prepojenia s inými časťami podnikového vykazovania a súvisiace informácie |
9.1. |
Začlenenie informácií formou odkazu |
9.2. |
Súvisiace informácie a prepojenie s účtovnou závierkou |
10. |
Prechodné ustanovenia |
10.1. |
Prechodné ustanovenie týkajúce sa zverejnení špecifických pre daný subjekt |
10.2. |
Prechodné ustanovenie týkajúce sa kapitoly 5 Hodnotový reťazec |
10.3. |
Prechodné ustanovenie týkajúce sa oddielu 7.1. Prezentácia porovnávacích informácií |
10.4. |
Prechodné ustanovenie: Zoznam požiadaviek na zverejňovanie, ktoré sa zavádzajú postupne |
Dodatok A: |
Požiadavky na uplatňovanie |
– |
Zverejnenia špecifické pre daný subjekt |
– |
Dvojitá významnosť |
– |
Odhadovanie pomocou odvetvových priemerov a zástupných hodnôt |
– |
Obsah a štruktúra vyhlásenia o udržateľnosti |
Dodatok B: |
Kvalitatívne vlastnosti informácií |
Dodatok C: |
Zoznam postupne zavádzaných požiadaviek na zverejňovanie |
Dodatok D: |
Štruktúra vyhlásenia o udržateľnosti podľa ESRS |
Dodatok E: |
Vývojový diagram na určenie zverejnení, ktoré sa majú zahrnúť |
Dodatok F: |
Príklad štruktúry vyhlásenia o udržateľnosti podľa ESRS |
Dodatok G: |
Príklad začlenenia informácií formou odkazu |
Cieľ
1. Cieľom európskych štandardov vykazovania informácií o udržateľnosti (ďalej len „ESRS“) je určiť informácie o udržateľnosti, ktoré podnik zverejňuje v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ ( 1 ) zmenenou smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/2464 ( 2 ). Vykazovanie v súlade s ESRS nezbavuje podniky iných povinností stanovených v právnych predpisoch Únie.
2. V ESRS sú konkrétne určené informácie, ktoré podnik zverejňuje o svojich významných vplyvoch, rizikách a príležitostiach v súvislosti s aspektmi udržateľnosti v environmentálnej a sociálnej oblasti a v oblasti správy a riadenia. V ESRS sa od podnikov nevyžaduje, aby zverejňovali akékoľvek informácie o témach v oblasti životného prostredia, spoločnosti a správy a riadenia, na ktoré sa vzťahujú ESRS, ak podnik posúdil dotknutú tému ako nevýznamnú (pozri dodatok E k tomuto štandardu „Vývojový diagram na určenie zverejnení, ktoré sa majú zahrnúť“). Informácie zverejnené v súlade s ESRS umožňujú používateľom vyhlásenia o udržateľnosti pochopiť významné vplyvy podniku na ľudí a životné prostredie a významné účinky aspektov udržateľnosti na vývoj, výkonnosť a situáciu podniku.
3. Cieľom tohto štandardu (ESRS 1) je objasniť použitú architektúru ESRS, konvencie tvorby textov a základné koncepty, ako aj všeobecné požiadavky na prípravu a prezentáciu informácií o udržateľnosti v súlade so smernicou 2013/34/EÚ zmenenou smernicou (EÚ) 2022/2464.
1. Kategórie štandardov ESRS, oblasti vykazovania a konvencie tvorby textov
1.1 Kategórie štandardov ESRS
4. Existujú tri kategórie ESRS:
prierezové štandardy;
tematické štandardy (environmentálne a sociálne štandardy a štandardy v oblasti správy a riadenia) a
odvetvové štandardy.
Prierezové štandardy a tematické štandardy sú odvetvovo neutrálne, čo znamená, že sa uplatňujú na všetky podniky bez ohľadu na to, v ktorom odvetví alebo odvetviach podnik pôsobí.
5. Prierezové štandardy ESRS 1 Všeobecné požiadavky a ESRS 2 Všeobecné zverejnenia sa uplatňujú na aspekty udržateľnosti, na ktoré sa vzťahujú tematické štandardy a odvetvové štandardy.
6. V tomto štandarde (ESRS 1) sa opisuje architektúra štandardov ESRS, vysvetľujú sa konvencie tvorby textov a základné koncepty a stanovujú sa všeobecné požiadavky na prípravu a prezentáciu informácií týkajúcich sa udržateľnosti.
7. V ESRS 2 sa stanovujú požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa informácií, ktoré podnik poskytuje na všeobecnej úrovni v súvislosti so všetkými významnými aspektmi udržateľnosti, pokiaľ ide o oblasti vykazovania týkajúce sa správy a riadenia, stratégie, riadenia vplyvov, rizík a príležitostí, ako aj metrík a cieľových hodnôt.
8. Tematické ESRS sa vzťahujú na tému udržateľnosti a sú štruktúrované do tém a podtém, a v prípade potreby do čiastkových podtém. V tabuľke v požiadavke na uplatňovanie 16 (AR 16) k tomuto štandardu je uvedený prehľad tém, podtém a čiastkových podtém udržateľnosti (spoločne ďalej len „aspekty udržateľnosti“), na ktoré sa vzťahujú tematické ESRS.
9. Tematické ESRS môžu obsahovať osobitné požiadavky, ktorými sa dopĺňajú požiadavky na zverejňovanie na všeobecnej úrovni podľa ESRS 2. V dodatku C Požiadavky na zverejňovanie/uplatňovanie v tematických ESRS, ktoré sa uplatňujú spoločne s ESRS 2 Všeobecné zverejnenia, k ESRS 2 sa uvádza zoznam dodatočných požiadaviek v tematických ESRS, ktoré podnik uplatňuje v spojení s požiadavkami na zverejňovanie na všeobecnej úrovni podľa ESRS 2.
10. Odvetvové štandardy platia pre všetky podniky v rámci odvetvia. Riešia sa v nich vplyvy, riziká a príležitosti, ktoré sú pravdepodobne významné pre všetky podniky v konkrétnom odvetví a na ktoré sa nevzťahujú alebo sa na ne nedostatočne vzťahujú tematické štandardy. Odvetvové štandardy sa vyznačujú množstvom tém a zahŕňajú témy, ktoré sú najrelevantnejšie pre dané odvetvie. Odvetvové štandardy dosahujú vysoký stupeň porovnateľnosti.
11. Ak podnik dospeje k záveru, že na vplyv, riziko alebo príležitosť sa nevzťahujú alebo sa nedostatočne podrobne vzťahujú ESRS, ale vplyv, riziko alebo príležitosť sú významné vzhľadom na ich špecifické skutočnosti a okolnosti, okrem požiadaviek na zverejňovanie stanovených v troch kategóriách ESRS zverejní dodatočné informácie špecifické pre daný subjekt, aby používateľom umožnil pochopiť vplyvy, riziká alebo príležitosti podniku v oblasti udržateľnosti. V požiadavkách na uplatňovanie AR 1 až AR 5 sa uvádza ďalšie usmernenie týkajúce sa zverejňovania informácií špecifických pre daný subjekt.
1.2. Oblasti vykazovania a minimálne požiadavky na obsah zverejňovaných informácií týkajúcich sa politík, opatrení, cieľových hodnôt a metrík
12. Požiadavky na zverejňovanie uvedené v ESRS 2, tematických ESRS a odvetvových ESRS sú štruktúrované do týchto oblastí vykazovania:
správa a riadenie (GOV): procesy, kontrolné mechanizmy a postupy v oblasti správy a riadenia, ktoré sa používajú na monitorovanie a riadenie vplyvov, rizík a príležitostí a na dohľad nad nimi (pozri kapitolu 2 Správa a riadenie v ESRS 2);
stratégia (SBM): ako stratégia a obchodný model podniku interagujú s jeho významnými vplyvmi, rizikami a príležitosťami vrátane toho, ako podnik rieši tieto vplyvy, riziká a príležitosti (pozri kapitolu 3 Stratégia v ESRS 2);
riadenie vplyvov, rizík a príležitostí (IRO): procesy, ktorými podnik:
identifikuje vplyvy, riziká a príležitosti a posudzuje ich významnosť (pozri IRO-1 v oddiele 4.1 ESRS 2);
riadi významné aspekty udržateľnosti prostredníctvom politík a opatrení (pozri oddiel 4.2 ESRS 2);
metriky a cieľové hodnoty (MT): výkonnosť podniku vrátane cieľových hodnôt, ktoré stanovil, a pokroku pri ich dosahovaní (pozri kapitolu 5 Metriky a cieľové hodnoty v ESRS 2).
13. ESRS 2 zahŕňa:
v oddiele 4.2 minimálne požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa politík (MDR-P) a opatrení (MDR-A);
v oddiele 5 minimálne požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa metrík (MDR-M) a cieľových hodnôt (MDR-T).
Podnik uplatňuje minimálne požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa politík, opatrení, metrík a cieľových hodnôt spolu so zodpovedajúcimi požiadavkami na zverejňovanie v tematických a odvetvových ESRS.
1.3 Konvencie tvorby textov
14. Vo všetkých ESRS:
pojem „vplyvy“ označuje pozitívne a negatívne vplyvy v oblasti udržateľnosti, ktoré súvisia s činnosťou podniku, ako boli identifikované prostredníctvom posudzovania významnosti vplyvu (pozri oddiel 3.4. Významnosť vplyvu). Odkazuje na skutočné aj potenciálne budúce vplyvy;
pojem „riziká a príležitosti“ označuje finančné riziká a príležitosti podniku súvisiace s udržateľnosťou vrátane tých, ktoré vyplývajú zo závislostí od prírodných, ľudských a sociálnych zdrojov, ako boli identifikované prostredníctvom posudzovania finančnej významnosti (pozri oddiel 3.5).
Spoločne sa označujú ako „vplyvy, riziká a príležitosti“(IRO). Odzrkadľujú hľadisko dvojitej významnosti ESRS opísané v oddiele 3.
15. Vo všetkých ESRS sú pojmy, ktoré sú vymedzené v slovníku pojmov (príloha II), vyznačené tučnou kurzívou, okrem prípadu, keď sa vymedzený pojem používa v rovnakom odseku opakovane.
16. V rámci ESRS sa štruktúrujú informácie, ktoré sa majú zverejňovať podľa požiadaviek na zverejňovanie. Každú požiadavku na zverejňovanie tvorí jeden alebo viacero osobitých údajových bodov. Pojem „údajový bod“ môže označovať aj opisný čiastkový prvok požiadavky na zverejňovanie.
17. Okrem požiadaviek na zverejňovanie obsahuje väčšina ESRS aj požiadavky na uplatňovanie. Požiadavky na uplatňovanie podporujú uplatňovanie požiadaviek na zverejňovanie a majú rovnakú platnosť ako ostatné časti ESRS.
18. V rámci ESRS sa používajú tieto výrazy na rozlišovanie medzi rôznymi stupňami povinnosti podniku zverejniť informácie:
„zverejniť/zverejňovať/musieť zverejniť“ – označuje, že toto ustanovenie je predpísané na základe požiadavky na zverejňovanie alebo údajového bodu;
„môcť zverejniť“ – označuje dobrovoľné zverejňovanie s cieľom podporiť osvedčený postup.
Okrem toho sa v ESRS používa výraz „zohľadniť/zohľadňovať/musieť zohľadniť“, ak sa odkazuje na problémy, zdroje alebo metodiky, pri ktorých sa očakáva, že ich podnik v prípade potreby zohľadní alebo použije pri príprave daného zverejnenia.
2. Kvalitatívne vlastnosti informácií
19. Podnik pri vypracúvaní svojho vyhlásenia o udržateľnosti uplatňuje:
základné kvalitatívne vlastnosti informácií, t. j. relevantnosť a pravdivý obraz, a
nadstavbové kvalitatívne vlastnosti informácií, t. j. porovnateľnosť, overiteľnosť a zrozumiteľnosť.
20. Tieto kvalitatívne vlastnosti informácií sú vymedzené a opísané v dodatku B k tomuto štandardu.
3. Dvojitá významnosť ako základ pre zverejňovanie informácií o udržateľnosti
21. Podnik vykazuje aspekty udržateľnosti na základe zásady dvojitej významnosti, ako je vymedzená a vysvetlená v tejto kapitole.
3.1 Zainteresované strany a ich relevantnosť pre proces posudzovania významnosti
22. Zainteresované strany sú strany, ktoré môžu mať vplyv na podnik alebo ním môžu byť ovplyvnené. Existujú dve hlavné skupiny zainteresovaných strán:
ovplyvnené zainteresované strany – jednotlivci alebo skupiny, ktorých záujmy sú alebo by mohli byť pozitívne alebo negatívne ovplyvnené činnosťami podniku a jeho priamymi a nepriamymi obchodnými vzťahmi v celom jeho hodnotovom reťazci, a
používatelia vyhlásení o udržateľnosti – primárni používatelia finančných výkazov na všeobecné účely (existujúci a potenciálni investori, veritelia a iné požičiavajúce subjekty vrátane správcov aktív, úverových inštitúcií, poisťovní) a iní používatelia vyhlásení o udržateľnosti vrátane obchodných partnerov podniku, odborov a sociálnych partnerov, občianskej spoločnosti a mimovládnych organizácií, vlád, analytikov a akademickej obce.
23. Niektoré zainteresované strany, nie však všetky, môžu patriť do oboch skupín uvedených v odseku 22.
24. Zapojenie ovplyvnených zainteresovaných strán je ústredným prvkom priebežného procesu náležitej starostlivosti podniku (pozri kapitolu 4 Náležitá starostlivosť) a posudzovania významnosti udržateľnosti. Patria sem jeho postupy na identifikáciu a posúdenie skutočných a potenciálnych negatívnych vplyvov, ktoré potom slúžia ako podklad pre proces posudzovania s cieľom identifikovať významné vplyvy na účely vykazovania informácií o udržateľnosti (pozri oddiel 3.4 tohto štandardu).
3.2 Významné aspekty a významnosť informácií
25. Vykonanie posúdenia významnosti (pozri oddiely 3.4. Významnosť vplyvu a 3.5. Finančná významnosť) je potrebné na to, aby podnik identifikoval významné vplyvy, riziká a príležitosti, ktoré sa majú vykázať.
26. Posúdenie významnosti je východiskovým bodom vykazovania informácií o udržateľnosti podľa ESRS. IRO-1 v oddiele 4.1 ESRS 2 zahŕňa všeobecné požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa postupu podniku na identifikáciu vplyvov, rizík a príležitostí a na posúdenie ich významnosti. V SBM-3 ESRS 2 sa uvádzajú všeobecné požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa významných vplyvov, rizík a príležitostí vyplývajúcich z posúdenia významnosti vykonaného podnikom.
27. Požiadavky na uplatňovanie uvedené v dodatku A k tomuto štandardu obsahujú zoznam aspektov udržateľnosti, na ktoré sa vzťahujú tematické ESRS, rozdelený podľa tém, podtém a čiastkových podtém s cieľom podporiť posúdenie významnosti. Dodatok E k tomuto štandardu s názvom Vývojový diagram na určenie zverejnení, ktoré sa majú zahrnúť poskytuje názorný príklad posúdenia významnosti opísaného v tomto oddiele.
28. Aspekt udržateľnosti je „významný“, ak spĺňa kritériá vymedzené pre významnosť vplyvu (pozri oddiel 3.4 tohto štandardu) alebo pre finančnú významnosť (pozri oddiel 3.5 tohto štandardu), alebo obidve tieto sady kritérií.
29. Podnik bez ohľadu na výsledok svojho posúdenia významnosti vždy zverejňuje informácie vyžadované podľa: ESRS 2 Všeobecné zverejnenia (t. j. všetky požiadavky na zverejňovanie a údajové body stanovené v ESRS 2) a požiadaviek na zverejňovanie (vrátane ich údajových bodov) v tematických ESRS týkajúcich sa požiadavky na zverejňovanie IRO-1 Opis procesu na identifikovanie a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí, ako sa uvádza v dodatku C k ESRS 2 Požiadavky na zverejňovanie/uplatňovanie v tematických ESRS, ktoré sa uplatňujú spoločne s ESRS 2 Všeobecné zverejnenia.
30. Ak podnik dospeje k záveru, že aspekt udržateľnosti je významný na základe posúdenia jeho významnosti, pre ktorú sa stanovujú požiadavky na zverejňovanie v ESRS 2 IRO-1, IRO-2 a SBM-3, musí:
zverejniť informácie podľa požiadaviek na zverejňovanie (vrátane požiadaviek na uplatňovanie) týkajúcich sa tohto konkrétneho aspektu udržateľnosti v príslušnom tematickom a odvetvovom ESRS a
zverejniť dodatočné zverejnenia špecifické pre daný subjekt (pozri odsek 11 a požiadavky AR 1 až AR 5 tohto štandardu), ak sa na významný aspekt udržateľnosti ESRS nevzťahujú alebo sa naň vzťahujú nedostatočne podrobne.
31. Uplatniteľné informácie, ktoré sú predpísané v rámci požiadavky na zverejňovanie vrátane jej údajových bodov, alebo zverejnenie špecifické pre daný subjekt sa zverejnia vtedy, keď podnik v rámci svojho posúdenia významných informácií usúdi, že informácie sú relevantné z jedného alebo viacerých z týchto hľadísk:
významnosť informácií vo vzťahu k aspektu, ktorý majú znázorňovať či vysvetľovať, alebo
schopnosť takýchto informácií uspokojiť rozhodovacie potreby používateľov vrátane potrieb primárnych používateľov finančných výkazov na všeobecné účely opísaných v odseku 48 a/alebo potrieb používateľov, ktorých základný záujem predstavujú informácie o vplyvoch podniku.
32. Ak podnik dospeje k záveru, že zmena klímy nie je významná, v dôsledku čoho vynechá všetky požiadavky na zverejňovanie podľa ESRS E1 Zmena klímy, musí zverejniť podrobné vysvetlenie záverov svojho posúdenia významnosti v súvislosti so zmenou klímy (pozri ESRS 2 IRO-2 Požiadavky na zverejňovanie v štandardoch ESRS, na ktoré sa vzťahuje vyhlásenie podniku o udržateľnosti) vrátane výhľadovej analýzy podmienok, ktoré by mohli viesť podnik k záveru, že zmena klímy je významná v budúcnosti. Ak podnik dospeje k záveru, že iná téma ako zmena klímy nie je významná, v dôsledku čoho vynechá všetky požiadavky na zverejňovanie podľa príslušného tematického ESRS, môže stručne vysvetliť závery svojho posúdenia významnosti pre danú tému.
33. Podnik pri zverejňovaní informácií o politikách, opatreniach a cieľových hodnotách v súvislosti s aspektom udržateľnosti, ktorý bol posúdený ako významný, uvádza aj informácie predpísané vo všetkých požiadavkách na zverejňovanie a údajových bodoch v tematických a odvetvovo špecifických ESRS, ktoré sa týka daného aspektu, ako aj informácie predpísané v príslušných minimálnych požiadavkách na zverejňovanie týkajúcich sa politík, opatrení a cieľových hodnôt vyžadovaných podľa ESRS 2. Ak podnik nemôže zverejniť informácie predpísané buď v požiadavkách na zverejňovanie a údajových bodoch v tematických alebo odvetvových ESRS, alebo v minimálnych požiadavkách na zverejňovanie v ESRS 2 týkajúcich sa politík, opatrení a cieľových hodnôt, pretože neprijal príslušné politiky, nevykonal príslušné opatrenia alebo nestanovil príslušné cieľové hodnoty, zverejní informáciu v tomto zmysle a môže uviesť časový rámec, kedy očakáva, že ich bude mať zavedené.
34. Podnik pri zverejňovaní informácií o metrikách pre významný aspekt udržateľnosti podľa oddielu Metriky a cieľové hodnoty príslušného tematického ESRS:
musí uviesť informácie predpísané v požiadavke na zverejňovanie, ak tieto informácie posúdi ako významné, a
môže vynechať informácie predpísané v údajovom bode požiadavky na zverejňovanie, ak posúdi, že takéto informácie nie sú významné, a dospeje k záveru, že takéto informácie nie sú potrebné na splnenie cieľa danej požiadavky na zverejňovanie.
35. Ak podnik vynechá informácie predpísané v údajovom bode vyplývajúcom z iných právnych predpisov EÚ uvedených v dodatku B k ESRS 2, výslovne uvedie, že dotknuté informácie sú „nevýznamné“.
36. Podnik stanoví, ako uplatňuje kritériá vrátane primeraných prahových hodnôt, s cieľom určiť:
informácie, ktoré zverejňuje o metrikách pre významný aspekt udržateľnosti podľa oddielu Metriky a cieľové hodnoty príslušného tematického ESRS, a to v súlade s odsekom 34, a
informácie, ktoré sa majú zverejniť ako zverejnenia špecifické pre daný subjekt.
3.3 Dvojitá významnosť
37. Dvojitá významnosť má dva rozmery, a to konkrétne významnosť vplyvu a finančnú významnosť. Pokiaľ nie je uvedené inak, pojmy „významný“ a „významnosť“ sa používajú vo všetkých ESRS na označenie dvojitej významnosti.
38. Posúdenia významnosti vplyvu a finančnej významnosti navzájom súvisia a vzájomné závislosti medzi týmito dvoma rozmermi sa musia zohľadniť. Vo všeobecnosti je východiskovým bodom posúdenie vplyvov, hoci môžu existovať aj významné riziká a príležitosti, ktoré sa netýkajú vplyvov podniku. Vplyv na udržateľnosť môže byť od začiatku finančne významný alebo sa môže stať finančne významným, keď by sa odôvodnene mohlo očakávať, že ovplyvní finančnú situáciu podniku, jeho finančnú výkonnosť, peňažné toky, jeho prístup k financovaniu alebo kapitálové náklady v krátkodobom, strednodobom alebo dlhodobom horizonte. Vplyvy sa zachytávajú z hľadiska významnosti vplyvu bez ohľadu na to, či sú finančne významné.
39. Pri identifikácii a posudzovaní vplyvov, rizík a príležitostí v hodnotovom reťazci podniku s cieľom určiť ich významnosť sa podnik zameriava na oblasti, v ktorých sa vznik vplyvov, rizík a príležitostí považuje za pravdepodobný na základe povahy dotknutých činností, obchodných vzťahov, geografických oblastí alebo iných faktorov.
40. Podnik zohľadňuje, ako je ovplyvnený svojimi závislosťami od dostupnosti prírodných, ľudských a sociálnych zdrojov za primerané ceny a v primeranej kvalite, bez ohľadu na svoje potenciálne vplyvy na tieto zdroje.
41. Hlavné vplyvy, riziká a príležitosti podniku sa chápu ako rovnaké vplyvy, riziká a príležitosti, ako sú významné vplyvy, riziká a príležitosti identifikované podľa zásady dvojitej významnosti, a preto sa vykazujú v jeho vyhlásení o udržateľnosti.
42. Podnik uplatňuje kritériá stanovené v oddieloch 3.4 a 3.5 tohto štandardu s použitím primeraných kvantitatívnych a/alebo kvalitatívnych prahových hodnôt. Primerané prahové hodnoty sú potrebné na určenie toho, ktoré vplyvy, riziká a príležitosti podnik identifikuje a rieši ako významné, a na určenie toho, ktoré aspekty udržateľnosti sú významné na účely vykazovania. V niektorých existujúcich štandardoch a rámcoch sa používa pojem „najvýznamnejšie vplyvy“, ak sa odkazuje na prahovú hodnotu používanú na identifikáciu vplyvov, ktoré sú opísané v ESRS ako „významné vplyvy“.
3.4 Významnosť vplyvu
43. Aspekt udržateľnosti je významný z hľadiska vplyvu, ak sa týka významných skutočných alebo potenciálnych, pozitívnych alebo negatívnych vplyvov podniku na ľudí alebo životné prostredie v krátkodobom, strednodobom alebo dlhodobom horizonte. Vplyvy zahŕňajú vplyvy spojené s vlastnými činnosťami a upstreamovou a downstreamovou časťou hodnotového reťazca podniku, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov a služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov. Obchodné vzťahy zahŕňajú vzťahy v upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca podniku a nie sú obmedzené na priame zmluvné vzťahy.
44. V tejto súvislosti vplyvy na ľudí alebo životné prostredie zahŕňajú vplyvy týkajúce sa environmentálnych a sociálnych aspektov a aspektov v oblasti správy a riadenia.
45. Posúdenie významnosti negatívneho vplyvu vychádza z procesu náležitej starostlivosti vymedzeného v medzinárodných nástrojoch, konkrétne v hlavných zásadách OSN v oblasti podnikania a ľudských práv a v usmerneniach OECD pre nadnárodné podniky. V prípade skutočných negatívnych vplyvov je významnosť založená na závažnosti vplyvu, zatiaľ čo v prípade potenciálnych negatívnych vplyvov vychádza zo závažnosti a pravdepodobnosti vplyvu. Závažnosť je založená na týchto faktoroch:
miera;
rozsah a
nenapraviteľný charakter vplyvu.
V prípade potenciálneho negatívneho vplyvu na ľudské práva má závažnosť vplyvu prednosť pred jeho pravdepodobnosťou.
46. V prípade pozitívnych vplyvov je významnosť založená na týchto faktoroch:
miera a rozsah vplyvu v prípade skutočných vplyvov a
miera, rozsah a pravdepodobnosť vplyvu v prípade potenciálnych vplyvov.
3.5 Finančná významnosť
47. Rozsah finančnej významnosti pre vykazovanie informácií o udržateľnosti je rozšírením rozsahu významnosti, ktorý sa používa v procese určovania toho, ktoré informácie by sa mali zahrnúť do účtovnej závierky podniku.
48. Posúdenie finančnej významnosti zodpovedá identifikácii informácií, ktoré sa považujú za významné pre primárnych používateľov finančných výkazov na všeobecné účely pri rozhodovaní týkajúcom sa poskytnutia zdrojov subjektu. Informácie sa považujú za významné pre primárnych používateľov finančných výkazov na všeobecné účely najmä vtedy, ak by sa pri ich vynechaní, chybnom uvedení alebo zahmlievaní mohlo odôvodnene očakávať, že to ovplyvní rozhodnutia, ktoré primárni používatelia prijímajú na základe vyhlásenia podniku o udržateľnosti.
49. Aspekt udržateľnosti je významný z finančného hľadiska, ak vyvoláva alebo by sa mohlo odôvodnene očakávať, že vyvolá významné finančné vplyvy pre podnik. Ide o prípad, keď aspekt udržateľnosti generuje riziká alebo príležitosti, ktoré majú významný vplyv alebo by sa odôvodnene mohlo očakávať, že budú mať významný vplyv na vývoj podniku, jeho finančnú situáciu, finančnú výkonnosť, peňažné toky, prístup k financovaniu alebo kapitálové náklady v krátkodobom, strednodobom alebo dlhodobom horizonte. Riziká a príležitosti môžu vyplývať z minulých alebo budúcich udalostí. Finančná významnosť aspektu udržateľnosti sa neobmedzuje na aspekty, ktoré sú pod kontrolou podniku, ale zahŕňa aj informácie o významných rizikách a príležitostiach, ktoré možno pripísať obchodným vzťahom nad rámec rozsahu konsolidácie použitého pri zostavovaní účtovnej závierky.
50. Závislosti od prírodných, ľudských a sociálnych zdrojov môžu byť zdrojom finančných rizík alebo príležitostí. Závislosti môžu vyvolať účinky dvoma možnými spôsobmi:
môžu ovplyvniť schopnosť podniku naďalej využívať alebo získavať zdroje potrebné v rámci jeho obchodných procesov, ako aj kvalitu a oceňovanie týchto zdrojov a
môžu ovplyvniť schopnosť podniku spoliehať sa za prijateľných podmienok na vzťahy potrebné v rámci jeho obchodných procesov.
51. Významnosť rizík a príležitostí sa posudzuje na základe kombinácie pravdepodobnosti výskytu a potenciálnej intenzity finančných vplyvov.
3.6 Významné vplyvy alebo riziká vyplývajúce z opatrení na riešenie aspektov udržateľnosti
52. Posudzovanie významnosti podnikom môže viesť k identifikovaniu situácií, v ktorých by jeho opatrenia na riešenie určitých vplyvov alebo rizík alebo na využitie určitých príležitostí v súvislosti s aspektom udržateľnosti mohli mať významné negatívne vplyvy alebo spôsobiť významné riziká v súvislosti s jedným alebo viacerými ďalšími aspektmi udržateľnosti. Napríklad:
akčný plán na dekarbonizáciu výroby, ktorý zahŕňa upustenie od určitých výrobkov, by mohol mať významný negatívny vplyv na vlastnú pracovnú silu podniku a viesť k významným rizikám v dôsledku odstupného alebo
akčný plán dodávateľa pre automobilový priemysel zameraný na dodávky elektronických vozidiel by mohol viesť k uviaznutiu aktív používaných na výrobu dielov pre konvenčné vozidlá.
53. V takýchto situáciách podnik:
zverejní informáciu o existencii významných negatívnych vplyvov alebo významných rizík spolu s opatreniami, v dôsledku ktorých vznikajú, pričom uvedie krížový odkaz na tému, ktorej sa dané vplyvy alebo riziká týkajú, a
uvedie opis spôsobu, akým sa riešia významné negatívne vplyvy alebo významné riziká v rámci témy, ktorej sa týkajú.
3.7 Úroveň rozčlenenia
54. Ak je to potrebné na správne pochopenie jeho významných vplyvov, rizík a príležitostí, podnik rozčlení vykazované informácie:
podľa jednotlivých krajín, ak existujú značné rozdiely vo významných vplyvoch, rizikách a príležitostiach v jednotlivých krajinách a ak by sa pri predkladaní informácií na vyššej úrovni agregácie zahmlievali významné informácie o vplyvoch, rizikách alebo príležitostiach, alebo
podľa významnej lokality alebo významného aktíva, ak sú významné vplyvy, riziká a príležitosti vo veľkej miere závislé od konkrétnej lokality alebo aktíva.
55. Podnik pri vymedzovaní primeranej úrovne rozčlenenia na účely vykazovania zohľadňuje rozčlenenie uplatnené v rámci jeho posúdenia významnosti. V závislosti od špecifických skutočností a okolností podniku môže byť potrebné rozčleniť informácie podľa dcérskych podnikov.
56. Ak sa agregujú údaje z rôznych úrovní alebo z viacerých lokalít v rámci jednej úrovne, podnik zabezpečí, aby táto agregácia nezahmlievala špecifickosť a kontext potrebný na náležitý výklad týchto informácií. Podnik nesmie agregovať významné položky, ktoré sa svojou povahou líšia.
57. Keď podnik prezentuje informácie rozčlenené podľa odvetví, uplatňuje odvetvovú klasifikáciu ESRS, ktorá sa bližšie určí v delegovanom akte prijatom Komisiou podľa článku 29b ods. 1 tretieho pododseku bodu ii) smernice 2013/34/EÚ. Ak sa v tematickom alebo odvetvovom ESRS vyžaduje, aby sa pri príprave špecifickej informácie uplatnila špecifická úroveň rozčlenenia, prednosť má požiadavka uvedená v tematickom alebo odvetvovom ESRS.
4. Náležitá starostlivosť
58. Výsledok procesu náležitej starostlivosti podniku v oblasti udržateľnosti (ktorý sa v medzinárodných nástrojoch uvedených ďalej v texte označuje ako „náležitá starostlivosť“) slúži ako podklad pre posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí zo strany podniku. ESRS neukladajú žiadne požiadavky na správanie v súvislosti s náležitou starostlivosťou ani sa nimi nerozširuje či nemení úloha správnych, riadiacich alebo dozorných orgánov podniku, pokiaľ ide o vykonávanie náležitej starostlivosti.
59. Náležitá starostlivosť je proces, prostredníctvom ktorého podniky identifikujú spôsob, ako riešiť skutočné a potenciálne negatívne vplyvy na životné prostredie a ľudí spojené s ich podnikaním, ako im predchádzať, zmierniť ich a prevziať za ne zodpovednosť. Tieto vplyvy zahŕňajú negatívne vplyvy spojené s vlastnými činnosťami a upstreamovou a downstreamovou časťou hodnotového reťazca podniku, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov alebo služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov. Náležitá starostlivosť je priebežný postup, ktorý reaguje na zmeny v stratégii, obchodnom modeli, činnostiach, obchodných vzťahoch, prevádzkových podmienkach, kontexte získavania zdrojov a predaja určitého podniku a môže takéto zmeny vyvolať. Tento proces je opísaný v medzinárodných nástrojoch, konkrétne v hlavných zásadách OSN v oblasti podnikania a ľudských práv a v usmerneniach OECD pre nadnárodné podniky.
60. V týchto medzinárodných nástrojoch sa identifikuje niekoľko krokov v procese náležitej starostlivosti vrátane identifikácie a posúdenia negatívnych vplyvov spojených s vlastnými činnosťami a upstreamovou a downstreamovou časťou hodnotového reťazca podniku, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov alebo služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov. Ak podnik nedokáže riešiť všetky vplyvy naraz, proces náležitej starostlivosti umožňuje stanoviť prioritné opatrenia na základe závažnosti a pravdepodobnosti vplyvov. Práve tento aspekt procesu náležitej starostlivosti je ten, z ktorého sa vychádza pri posudzovaní významných vplyvov (pozri oddiel 3.4 tohto štandardu). Identifikácia významných vplyvov prispieva aj k identifikácii významných rizík a príležitostí v oblasti udržateľnosti, ktoré sú často výsledkom takýchto vplyvov.
61. Základné prvky náležitej starostlivosti sa odzrkadľujú priamo v požiadavkách na zverejňovanie stanovených v ESRS 2 a v tematických ESRS, ako je znázornené ďalej:
začlenenie náležitej starostlivosti do správy a riadenia, stratégie a obchodného modelu ( 3 ). Rieši sa to v rámci:
ESRS 2 GOV-2: Informácie poskytované správnym, riadiacim a dozorným orgánom podniku a aspekty udržateľnosti, ktorými sa tieto orgány zaoberajú;
ESRS 2 GOV-3: Začlenenie výkonnosti súvisiacej s udržateľnosťou do systémov stimulov a
ESRS 2 SBM-3: Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom;
zapojenie ovplyvnených zainteresovaných strán ( 4 ). Rieši sa to v rámci:
ESRS 2 GOV-2;
ESRS 2 SBM-2: Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán;
ESRS 2 IRO-1;
ESRS 2 MDR-P a
tematických ESRS: zohľadnenie jednotlivých fáz a účelov zapojenia zainteresovaných strán do procesu náležitej starostlivosti;
identifikácia a posudzovanie negatívnych vplyvov na ľudí a životné prostredie ( 5 ). Rieši sa to v rámci:
ESRS 2 IRO-1 (vrátane požiadaviek na uplatňovanie týkajúcich sa osobitných aspektov udržateľnosti v príslušnom ESRS) a
ESRS 2 SBM-3;
prijímanie opatrení na riešenie negatívnych vplyvov na ľudí a životné prostredie ( 6 ). Rieši sa to v rámci:
ESRS 2 MDR-A a
tematických ESRS: zohľadnenie rozsahu opatrení vrátane plánov transformácie, prostredníctvom ktorých sa vplyvy riešia;
sledovanie účinnosti týchto snáh ( 7 ). Rieši sa to v rámci:
ESRS 2 MDR-M;
ESRS 2 MDR-T a
tematických ESRS: pokiaľ ide o metriky a cieľové hodnoty.
5. Hodnotový reťazec
5.1 Vykazujúci podnik a hodnotový reťazec
62. Vyhlásenie o udržateľnosti sa musí týkať rovnakého vykazujúceho podniku ako účtovná závierka. Ak je vykazujúcim podnikom napríklad materský podnik, od ktorého sa vyžaduje, aby zostavoval konsolidovanú účtovnú závierku, vyhlásenie o udržateľnosti sa bude týkať danej skupiny. Táto požiadavka sa neuplatňuje, ak sa od vykazujúceho podniku nevyžaduje, aby zostavoval účtovnú závierku, alebo ak vykazujúci podnik vypracúva konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti v zmysle článku 48i smernice 2013/34/EÚ.
63. Informácie o vykazujúcom podniku uvedené vo vyhlásení o udržateľnosti sa rozšíria tak, aby zahŕňali informácie o významných vplyvoch, rizikách a príležitostiach súvisiacich s daným podnikom prostredníctvom jeho priamych a nepriamych obchodných vzťahov v upstreamovej a/alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca (ďalej len „informácie o hodnotovom reťazci“). Pri rozširovaní rozsahu informácií o vykazujúcom podniku podnik zahrnie významné vplyvy, riziká a príležitosti súvisiace s jeho upstreamovou a downstreamovou časťou hodnotového reťazca:
v nadväznosti na výsledok svojho procesu náležitej starostlivosti a svojho posúdenia významnosti a
v súlade s akýmikoľvek osobitnými požiadavkami týkajúcimi sa hodnotového reťazca stanovenými v inom ESRS.
64. V odseku 63 sa nevyžadujú informácie o každom individuálnom aktérovi v hodnotovom reťazci, ale len zahrnutie významných informácií o upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca. Rôzne aspekty udržateľnosti môžu byť významné v súvislosti s rôznymi časťami upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca podniku. Informácie sa rozšíria tak, aby zahŕňali informácie o hodnotovom reťazci týkajúce sa len častí hodnotového reťazca, pre ktoré je aspekt významný.
65. Podnik zahrnie významné informácie o hodnotovom reťazci, ak je to potrebné na to, aby sa:
používateľom vyhlásení o udržateľnosti umožnilo pochopiť významné vplyvy, riziká a príležitosti podniku a/alebo
vytvoril súbor informácií, ktoré spĺňajú kvalitatívne vlastnosti informácií (pozri dodatok B k tomuto štandardu).
66. Pri určovaní, na ktorej úrovni v rámci jeho vlastných činností a v rámci upstreamovej a downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca vzniká významný aspekt udržateľnosti, podnik používa svoje posúdenie vplyvov, rizík a príležitostí podľa zásady dvojitej významnosti (pozri kapitolu 3 tohto štandardu).
67. Ak sú pridružené podniky alebo spoločné podniky, ktoré sú v účtovnej závierke účtované metódou vlastného imania alebo ktoré sú proporcionálne konsolidované, súčasťou hodnotového reťazca podniku, napríklad ako dodávatelia, podnik zahrnie informácie týkajúce sa týchto pridružených podnikov alebo spoločných podnikov podľa odseku 63 v súlade s prístupom uplatňovaným pre ostatné obchodné vzťahy v hodnotovom reťazci. V takomto prípade sa pri určovaní metrík vplyvu údaje pridruženého podniku alebo spoločného podniku neobmedzujú na podiel držaného vlastného imania, ale zohľadňujú sa na základe vplyvov, ktoré súvisia s výrobkami a službami podniku prostredníctvom jeho obchodných vzťahov.
5.2 Odhadovanie pomocou odvetvových priemerov a zástupných hodnôt
68. Schopnosť podniku získať potrebné informácie o upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca sa môže líšiť v závislosti od rôznych faktorov, ako sú zmluvné dojednania podniku, úroveň kontroly, ktorú podnik vykonáva nad činnosťami mimo rozsahu konsolidácie, a jeho kúpna sila. Ak podnik nedokáže kontrolovať činnosti upstreamovej a/alebo downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca a svoje obchodné vzťahy, získavanie informácií o hodnotovom reťazci môže byť náročnejšie.
69. Existujú okolnosti, za ktorých podnik po tom, ako v tejto oblasti vynaloží primerané úsilie, nedokáže získať informácie o upstreamovej a downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca, ako sa vyžaduje v odseku 63. Za týchto okolností podnik odhadne informácie, ktoré má vykázať o upstreamovej a downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca, pričom použije všetky primerané a preukázateľné informácie, ako sú odvetvové priemery a iné zástupné hodnoty.
70. Získavanie informácií o hodnotovom reťazci by mohlo byť náročné aj v prípade MSP a iných subjektov upstreamovej a/alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti vykazovania informácií o udržateľnosti vyžadovaného článkami 19a a 29a smernice 2013/34/EÚ (pozri ESRS 2 BP-2 Zverejňovanie informácií v súvislosti s osobitnými okolnosťami).
71. Pokiaľ ide o politiky, opatrenia a cieľové hodnoty, vykazovanie informácií podnikom zahŕňa informácie o upstreamovej a/alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca v takom rozsahu, v akom tieto politiky, opatrenia a cieľové hodnoty zahŕňajú aktérov v hodnotovom reťazci. Pokiaľ ide o metriky, v mnohých prípadoch, najmä v environmentálnych záležitostiach, pre ktoré sú k dispozícii zástupné hodnoty, môže byť podnik schopný splniť požiadavky na vykazovanie bez toho, aby zozbieral údaje od aktérov v upstreamovej a downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca, a to najmä od MSP, napríklad vtedy, keď vypočítava svoje emisie skleníkových plynov rozsahu 3.
72. Začlenenie odhadov vykonaných s použitím odvetvových priemerov alebo iných zástupných hodnôt nesmie mať za následok informácie, ktoré nespĺňajú kvalitatívne vlastnosti informácií (pozri kapitolu 2 a oddiel 7.2 Zdroje neistoty odhadov a výsledkov tohto štandardu).
6. Časové horizonty
6.1 Obdobie vykazovania
73. Obdobie vykazovania pre vyhlásenie podniku o udržateľnosti musí zodpovedať obdobiu vykazovania jeho účtovnej závierky.
6.2 Prepájanie minulosti, súčasnosti a budúcnosti
74. Podnik vo svojom vyhlásení o udržateľnosti vytvorí vhodné prepojenia medzi retrospektívnymi a výhľadovými informáciami, ak je to relevantné, aby podporil jasné pochopenie toho, ako historické informácie súvisia s informáciami orientovanými na budúcnosť.
6.3 Vykazovanie pokroku v porovnaní s východiskovým rokom
75. Východiskový rok je historický referenčný dátum alebo obdobie, za ktoré sú k dispozícii informácie a s ktorými možno v priebehu času porovnať následné informácie.
76. Podnik pri vykazovaní vývoja a pokroku smerom k cieľovej hodnote predkladá porovnávacie informácie týkajúce sa východiskového roka, pokiaľ ide o sumy vykázané v bežnom období, pokiaľ sa v príslušnej požiadavke na zverejňovanie už nevymedzuje spôsob vykazovania pokroku. Podnik môže zahrnúť aj historické informácie o míľnikoch dosiahnutých medzi východiskovým rokom a obdobím vykazovania, ak ide o relevantné informácie.
6.4 Vymedzenie pojmov krátkodobý, strednodobý a dlhodobý na účely vykazovania
77. Podnik pri vypracúvaní svojho vyhlásenia o udržateľnosti uplatňuje počínajúc koncom obdobia vykazovania tieto časové intervaly:
pre krátkodobý časový horizont: obdobie, ktoré podnik uplatňuje ako obdobie vykazovania pri svojej účtovnej závierke;
pre strednodobý časový horizont: od konca krátkodobého obdobia vykazovania vymedzeného v písmene a) až do piatich rokov a
pre dlhodobý časový horizont: viac ako päť rokov.
78. Pre dlhodobý časový horizont podnik používa dodatočné rozčlenenie, ak sa očakávajú vplyvy alebo opatrenia v období dlhšom ako päť rokov, ak je potrebné poskytnúť používateľom vyhlásení o udržateľnosti relevantné informácie.
79. Ak sa v iných ESRS vyžaduje pre konkrétne položky zverejnení odlišné vymedzenie strednodobého alebo dlhodobého časového horizontu, prednosť majú vymedzenia uvedené v daných ESRS.
80. Za určitých okolností sa môže stať, že výsledkom použitia strednodobého alebo dlhodobého časového horizontu vymedzeného v odseku 77 sú nerelevantné informácie, keďže podnik používa odlišné vymedzenie pre i) svoje postupy na identifikáciu a riadenie významných vplyvov, rizík a príležitostí alebo ii) vymedzenie svojich opatrení a stanovenie cieľových hodnôt. Tieto okolnosti môžu byť spôsobené charakteristickými vlastnosťami špecifickými pre dané odvetvie, ako sú cyklus peňažných tokov a obchodný cyklus, očakávané trvanie kapitálových investícií, časové horizonty, v rámci ktorých používatelia vyhlásení o udržateľnosti vykonávajú svoje posúdenia, alebo plánovacie horizonty, ktoré sa obvykle používajú v odvetví daného podniku na účely rozhodovania. Za týchto okolností môže podnik prijať odlišné vymedzenie strednodobého a/alebo dlhodobého časového horizontu (pozri ESRS 2 BP-2, odsek 9).
81. Odkazy v ESRS na „krátkodobý“, „strednodobý“ a „dlhodobý“ odkazujú na časový horizont, ako ho vymedzil podnik podľa ustanovení v odsekoch 77 až 80.
7. Vypracovanie a prezentácia informácií o udržateľnosti
82. V tejto kapitole sa uvádzajú všeobecné požiadavky, ktoré sa majú uplatňovať pri príprave a prezentácii informácií o udržateľnosti.
7.1 Prezentácia porovnávacích informácií
83. Podnik zverejňuje porovnávacie informácie v súvislosti s predchádzajúcim obdobím za všetky kvantitatívne metriky a peňažné sumy zverejnené v bežnom období. Ak je to relevantné pre pochopenie vyhlásenia o udržateľnosti za bežné obdobie, podnik zverejňuje aj porovnávacie informácie pre opisné zverejnenia.
84. Keď podnik vykazuje porovnávacie informácie, ktoré sa líšia od informácií vykázaných v predchádzajúcom období, zverejní:
rozdiel medzi údajom vykázaným v predchádzajúcom období a revidovaným porovnávacím údajom a
dôvody revízie údaja.
85. Úprava porovnávacích informácií za jedno alebo viac predchádzajúcich období na dosiahnutie porovnateľnosti s bežným obdobím môže byť niekedy nevykonateľná. Napríklad údaje za predchádzajúce obdobie/obdobia nemuseli byť zozbierané spôsobom, ktorý umožňuje či už retrospektívne uplatnenie nového vymedzenia určitej metriky, alebo cieľovej hodnoty, alebo spätné prehodnotenie s cieľom opraviť chybu predchádzajúceho obdobia, pričom opätovné vytvorenie týchto informácií môže byť nevykonateľné (pozri ESRS 2 BP-2). Keď je úprava porovnávacích informácií za jedno alebo viac predchádzajúcich období nevykonateľná, podnik túto skutočnosť zverejní.
86. Ak sa v ESRS vyžaduje, aby podnik pre určitú metriku alebo údajový bod prezentoval viac než jedno porovnávacie obdobie, prednosť majú požiadavky uvedených ESRS.
7.2 Zdroje neistoty odhadov a výsledkov
87. Ak nemožno priamo merať kvantitatívne metriky a peňažné sumy vrátane informácií o upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca (pozri kapitolu 5 tohto štandardu) a možno ich len odhadnúť, môže vzniknúť neistota pri meraní.
88. Podnik zverejňuje informácie s cieľom umožniť používateľom pochopiť najvýznamnejšie neistoty ovplyvňujúce kvantitatívne metriky a peňažné sumy vykázané vo svojom vyhlásení o udržateľnosti.
89. Nevyhnutnou súčasťou prípravy informácií súvisiacich s udržateľnosťou je použitie primeraných predpokladov a odhadov vrátane analýzy scenárov alebo citlivosti, pričom to neoslabuje užitočnosť týchto informácií za predpokladu, že príslušné predpoklady a odhady sú presne opísané a vysvetlené. Ani vysoká úroveň neistoty pri meraní nevyhnutne nebráni tomu, aby takýto predpoklad alebo odhad poskytoval užitočné informácie alebo spĺňal kvalitatívne vlastnosti informácií (pozri dodatok B k tomuto štandardu).
90. Údaje a predpoklady použité pri vypracovaní vyhlásenia o udržateľnosti musia byť v čo najväčšej možnej miere konzistentné so zodpovedajúcimi finančnými údajmi a predpokladmi použitými v účtovnej závierke podniku.
91. V niektorých ESRS sa vyžaduje zverejňovanie informácií, ako sú vysvetlenia možných budúcich udalostí, ktoré majú neisté výsledky. Pri posudzovaní toho, či sú informácie o takýchto možných budúcich udalostiach významné, podnik použije kritériá uvedené v kapitole 3 tohto štandardu a zváži:
►C1 očakávané finančné vplyvy udalostí ◄ (možný výsledok);
závažnosť a pravdepodobnosť vplyvov vyplývajúcich z možných udalostí na ľudí alebo životné prostredie s prihliadnutím na faktory závažnosti stanovené v odseku 45 a
celý rozsah možných výsledkov a pravdepodobnosť možných výsledkov v rámci tohto rozsahu.
92. Pri posudzovaní možných výsledkov podnik zváži všetky relevantné skutočnosti a okolnosti vrátane informácií o výsledkoch s nízkou pravdepodobnosťou a veľkým vplyvom, ktoré by sa v súhrne mohli stať významnými. Podnik môže byť napríklad vystavený viacerým vplyvom alebo rizikám, z ktorých každý vplyv alebo každé riziko by mohlo spôsobiť rovnaký druh narušenia, napríklad narušenie dodávateľského reťazca podniku. Informácie o individuálnom zdroji rizika nemusia byť významné, ak je veľmi nepravdepodobné, že sa vyskytne narušenie spôsobené týmto zdrojom. Informácie o celkovom riziku narušenia dodávateľského reťazca zo všetkých zdrojov však môžu byť významné (pozri ESRS 2 BP-2).
7.3 Aktualizácia zverejnení o udalostiach po konci obdobia vykazovania
93. V niektorých prípadoch môže podnik dostať informácie po konci obdobia vykazovania, ale pred schválením vydania správy o riadení. Ak takéto informácie poskytujú dôkazy alebo poznatky o podmienkach existujúcich na konci obdobia, podnik v prípade potreby aktualizuje odhady a zverejnenia informácií o udržateľnosti vzhľadom na nové informácie.
94. Ak takéto informácie poskytujú dôkazy alebo poznatky o významných transakciách, iných udalostiach a podmienkach, ktoré vznikajú po konci obdobia vykazovania, podnik v prípade potreby poskytne opisné informácie o existencii, povahe a potenciálnych dôsledkoch týchto udalostí, ku ktorým došlo po skončení roka.
7.4 Zmeny vo vypracovaní alebo v prezentácii informácií o udržateľnosti
95. Vymedzenie a výpočet metrík vrátane metrík použitých na stanovenie cieľových hodnôt a monitorovanie pokroku pri ich dosahovaní musí byť v priebehu času konzistentné. Podnik poskytne prehodnotené porovnávacie údaje, s výnimkou prípadov, keď je to nevykonateľné (pozri ESRS 2 BP-2), ak:
opätovne vymedzil alebo nahradil metriku alebo cieľovú hodnotu;
zistil nové informácie v súvislosti s odhadovanými údajmi zverejnenými v predchádzajúcom období a tieto nové informácie poskytujú dôkazy o okolnostiach, ktoré existovali v danom období.
7.5 Vykazovanie chýb predchádzajúcich období
96. Podnik opravuje významné chyby predchádzajúcich období prehodnotením porovnávacích súm za predchádzajúce zverejnené obdobie (obdobia), pokiaľ to nie je nevykonateľné. Táto požiadavka sa nevzťahuje na obdobia vykazovania pred prvým rokom uplatňovania ESRS podnikom.
97. Chyby predchádzajúcich období sú vynechané informácie z vyhlásenia podniku o udržateľnosti a nesprávne uvedené informácie v ňom za jedno alebo viacero predchádzajúcich období. Takéto chyby vznikajú v dôsledku nepoužitia alebo zneužitia spoľahlivých informácií:
ktoré boli k dispozícii v čase, keď bola schválená na vydanie správa o riadení, ktorá zahŕňa vyhlásenie o udržateľnosti za tieto obdobia, a
pri ktorých by sa mohlo odôvodnene očakávať, že boli získané a zohľadnené pri príprave zverejnení informácií o udržateľnosti zahrnutých v týchto správach.
98. Takéto chyby zahŕňajú: vplyvy matematických chýb, chýb pri uplatnení vymedzení metrík alebo cieľových hodnôt, omyly alebo nesprávny výklad skutočností a podvod.
99. Potenciálne chyby v bežnom období zistené v danom období sa opravia pred schválením vydania správy o riadení. Významné chyby sa však niekedy zistia až v nasledujúcom období.
100. Ak sa nedá určiť účinok chyby na všetky predchádzajúce prezentované obdobia, podnik prehodnotí porovnávacie informácie s cieľom opraviť chyby od najskoršieho možného dátumu. Podnik pri oprave zverejnení za predchádzajúce obdobie nepoužíva spätný pohľad pri vytváraní predpokladov o tom, aké by boli zámery vedenia v predchádzajúcom období, ani pri odhadovaní súm zverejnených v predchádzajúcom období. Táto požiadavka platí pre opravu spätne aj výhľadovo orientovaných zverejnení.
101. Treba rozlišovať medzi opravami chýb a zmenami v odhadoch. Odhady môže byť potrebné revidovať po zistení dodatočných informácií (pozri ESRS 2 BP-2).
7.6 Konsolidované vykazovanie a výnimka pre dcérske podniky
102. Ak podnik vykazuje na konsolidovanej úrovni, svoje posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí vykonáva za celú konsolidovanú skupinu bez ohľadu na právnu štruktúru danej skupiny. Zabezpečí zahrnutie všetkých dcérskych podnikov takým spôsobom, ktorý umožňuje nestrannú identifikáciu významných vplyvov, rizík a príležitostí. Kritériá a prahové hodnoty pre posúdenie vplyvu, rizika alebo príležitosti ako významných sa určujú na základe kapitoly 3 tohto štandardu.
103. Ak podnik identifikuje významné rozdiely medzi významnými vplyvmi, rizikami alebo príležitosťami na úrovni skupiny a významnými vplyvmi, rizikami alebo príležitosťami jedného alebo viacerých zo svojich dcérskych podnikov, podnik poskytne primeraný opis vplyvov, rizík a prípadne príležitostí dotknutého dcérskeho podniku alebo dcérskych podnikov.
104. Podnik môže pri posudzovaní toho, či sú rozdiely medzi významnými vplyvmi, rizikami alebo príležitosťami na úrovni skupiny a významnými vplyvmi, rizikami a príležitosťami jedného alebo viacerých z jeho dcérskych podnikov významné, zohľadniť rôzne okolnosti, napríklad či dcérsky podnik alebo dcérske podniky pôsobia v inom odvetví ako zvyšok skupiny, alebo okolnosti zohľadnené v oddiele 3.7 Úroveň rozčlenenia.
7.7 Utajované skutočnosti a citlivé informácie, informácie o duševnom vlastníctve, know-how alebo výsledkoch inovácie
105. Od podniku sa nevyžaduje, aby zverejňoval utajované skutočnosti alebo citlivé informácie, aj keď sa takéto informácie považujú za významné.
106. Pri zverejňovaní informácií o svojej stratégii, plánoch a opatreniach, ak sú konkrétne informácie zodpovedajúce duševnému vlastníctvu, know-how alebo výsledkom inovácie relevantné na splnenie cieľa požiadavky na zverejňovanie, môže však podnik vynechať tieto konkrétne informácie, ak:
sú tajné v tom zmysle, že nie sú ako celok alebo pri presnom usporiadaní a spojení ich častí všeobecne známe alebo bežne prístupné osobám v okruhoch, ktoré sa dotknutým druhom informácií bežne zaoberajú;
majú obchodnú hodnotu z dôvodu svojho utajenia a
podnik uskutočnil primerané kroky, aby ich udržal v tajnosti.
107. Ak podnik vynechá utajované skutočnosti alebo citlivé informácie, alebo konkrétne informácie zodpovedajúce duševnému vlastníctvu, know-how alebo výsledkom inovácie, pretože spĺňajú kritéria stanovené v predchádzajúcom odseku, danú požiadavku na zverejňovanie splní zverejnením všetkých ostatných požadovaných informácií.
108. Podnik vynaloží všetko primerané úsilie s cieľom zabezpečiť, aby s výnimkou vynechania utajovaných skutočností alebo citlivých informácií, alebo konkrétnych informácií zodpovedajúcich duševnému vlastníctvu, know-how alebo výsledkom inovácie, nebola narušená celková relevantnosť daného zverejnenia.
7.8 Vykazovanie príležitostí
109. Pri vykazovaní príležitostí by zverejnenie malo zahŕňať opisné informácie, ktoré čitateľovi umožňujú pochopiť príležitosť pre podnik alebo celé odvetvie. Podnik pri vykazovaní príležitostí zvažuje významnosť informácií, ktoré sa majú zverejniť. V tejto súvislosti okrem iných faktorov zvažuje:
či sa príležitosť v súčasnosti sleduje a je začlenená do jeho všeobecnej stratégie na rozdiel od všeobecnej príležitosti pre podnik alebo odvetvie a
či je zahrnutie kvantitatívnych opatrení očakávaných finančných vplyvov vhodné vzhľadom na počet predpokladov, ktoré by si to mohlo vyžadovať, a z toho vyplývajúcu neistotu.
8. Štruktúra vyhlásenia o udržateľnosti
110. Táto kapitola poskytuje základ pre prezentáciu informácií o aspektoch udržateľnosti vypracovaných v súlade s článkami 19a a 29a smernice 2013/34/EÚ (t. j. vyhlásenie o udržateľnosti) v rámci správy podniku o riadení. Takéto informácie sa prezentujú vo vyhradenej časti správy o riadení označenej ako vyhlásenie o udržateľnosti. V dodatku F Príklad štruktúry vyhlásenia o udržateľnosti podľa ESRS k tomuto štandardu sa uvádza názorný príklad vyhlásenia o udržateľnosti štruktúrovaného podľa požiadaviek tejto kapitoly.
8.1. Všeobecná požiadavka na prezentáciu
111. Informácie o udržateľnosti sa prezentujú:
spôsobom, ktorý umožňuje rozlišovať medzi informáciami vyžadovanými na základe zverejnení podľa ESRS a inými informáciami zahrnutými do správy o riadení, a
podľa štruktúry, ktorá uľahčuje prístup k vyhláseniu o udržateľnosti a jeho pochopenie, vo formáte, ktorý je čitateľný ľudským okom, ako aj strojovo čitateľný.
8.2. Obsah a štruktúra vyhlásenia o udržateľnosti
112. S výnimkou možnosti začleniť informácie formou odkazu v súlade s oddielom 9.1. Začlenenie informácií formou odkazu tohto štandardu vykazuje podnik všetky príslušné zverejnenia vyžadované podľa ESRS v súlade s kapitolou 1 tohto štandardu v rámci vyhradenej časti správy o riadení.
113. Podnik zahŕňa do svojho vyhlásenia o udržateľnosti zverejnenia podľa článku 8 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 ( 8 ) a delegovaných nariadení Komisie, v ktorých sa stanovuje obsah a iné modality týchto zverejnení. Podnik zabezpečí, aby tieto zverejnenia boli samostatne identifikovateľné v rámci vyhlásenia o udržateľnosti. Zverejnenia týkajúce sa každého z environmentálnych cieľov vymedzených v nariadení o taxonómii sa prezentujú spolu v jasne identifikovateľnej časti environmentálneho oddielu vyhlásenia o udržateľnosti. Na tieto zverejnenia sa nevzťahujú ustanovenia ESRS s výnimkou tohto odseku a odseku 115 prvej vety tohto štandardu.
114. Ak podnik zahŕňa do svojho vyhlásenia o udržateľnosti dodatočné zverejnenia vyplývajúce i) z iných právnych predpisov, ktoré ukladajú podniku povinnosť zverejniť informácie o udržateľnosti, alebo ii) zo všeobecne akceptovaných štandardov a rámcov pre vykazovanie informácií o udržateľnosti, vrátane nepovinného usmernenia a odvetvového usmernenia, publikovaných inými normalizačnými orgánmi (ako sú technické materiály vydané Radou pre medzinárodné štandardy v oblasti udržateľnosti alebo iniciatívou Global Reporting Initiative), takéto zverejnenia musia:
byť jasne identifikované vhodným odkazom na súvisiace právne predpisy, štandard alebo rámec (pozri ESRS 2 BP-2, odsek 15);
spĺňať požiadavky na kvalitatívne vlastnosti informácií stanovené v kapitole 2 a v dodatku B k tomuto štandardu.
115. Podnik štruktúruje svoje vyhlásenie o udržateľnosti do štyroch častí v tomto poradí: všeobecné informácie, informácie o životnom prostredí [vrátane zverejnení podľa článku 8 nariadenia (EÚ) 2020/852], informácie o spoločnosti a informácie o správe a riadení. V súlade s ustanoveniami uvedenými v oddiele 3.6. Významné vplyvy alebo riziká vyplývajúce z opatrení na riešenie aspektov udržateľnosti tohto štandardu, ak informácie uvedené v jednej časti obsahujú informácie, ktoré sa majú vykazovať v inej časti, podnik môže v jednej časti odkázať na informácie prezentované v inej časti, aby sa predišlo duplicitnému vykazovaniu. Podnik môže uplatňovať podrobnú štruktúru znázornenú v dodatku F k tomuto štandardu.
116. Zverejnenia vyžadované podľa odvetvových ESRS sa zoskupujú podľa oblasti vykazovania a v prípade potreby podľa témy udržateľnosti. Prezentujú sa spoločne so zverejneniami vyžadovanými podľa ESRS 2 a zodpovedajúcich tematických ESRS.
117. Ak podnik vypracuje významné zverejnenia špecifické pre daný subjekt v súlade s odsekom 11, tieto zverejnenia vykáže spoločne s najrelevantnejšími odvetvovo neutrálnymi a odvetvovými zverejneniami.
9. Prepojenia s inými časťami podnikového vykazovania a súvisiace informácie
118. Podnik poskytne informácie, ktoré používateľom jeho vyhlásenia o udržateľnosti umožnia pochopiť súvislosti medzi rôznymi jednotlivými informáciami vo vyhlásení a súvislosti medzi informáciami vo vyhlásení o udržateľnosti a inými informáciami, ktoré podnik zverejňuje v iných častiach svojho podnikového vykazovania.
9.1. Začlenenie informácií formou odkazu
119. Ak sú splnené podmienky uvedené v odseku 120, informácie predpísané požiadavkou na zverejňovanie podľa ESRS vrátane konkrétneho údajového bodu predpísaného požiadavkou na zverejňovanie môžu byť začlenené do vyhlásenia o udržateľnosti formou odkazu na:
inú časť správy o riadení;
účtovnú závierku;
vyhlásenie o správe a riadení spoločnosti (ak nie je súčasťou správy o riadení);
správu o odmeňovaní vyžadovanú smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2007/36/ES ( 9 );
univerzálny registračný dokument, ako sa uvádza v článku 9 nariadenia (EÚ) 2017/1129 ( 10 ), a
zverejnenia informácií podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (zverejnenia v rámci piliera 3) ( 11 ). Ak podnik začlení formou odkazu informácie zo zverejnení v rámci piliera 3, zabezpečí, aby informácie zodpovedali rozsahu konsolidácie použitému na účely vyhlásenia o udržateľnosti, a to podľa potreby doplnením začlenených informácií o dodatočné prvky.
120. Podnik môže začleniť informácie odkazom na dokumenty uvedené v odseku 119 alebo ich časť za predpokladu, že zverejnenia začlenené formou odkazu:
predstavujú samostatný prvok informácií a sú jasne identifikované v dotknutom dokumente ako informácie týkajúce sa požiadavky na zverejňovanie alebo príslušného konkrétneho údajového bodu predpísaného požiadavkou na zverejňovanie;
sú zverejnené pred správou o riadení alebo v rovnakom čase ako správa o riadení;
sú v rovnakom jazyku ako vyhlásenie o udržateľnosti;
podliehajú aspoň rovnakej úrovni uistenia ako vyhlásenie o udržateľnosti a
spĺňajú rovnaké technické požiadavky na digitalizáciu ako vyhlásenie o udržateľnosti.
121. Ak sú podmienky stanovené v odseku 120 splnené, informácie predpísané požiadavkou na zverejňovanie podľa ESRS vrátane konkrétneho údajového bodu predpísaného požiadavkou na zverejňovanie môžu byť začlenené do vyhlásenia o udržateľnosti formou odkazu na správu podniku vypracovanú v súlade s nariadením (ES) č. 1221/2009 o schéme EÚ pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS) ( 12 ). V takom prípade podnik zabezpečí, aby informácie začlenené formou odkazu boli vypracované s použitím rovnakého základu pre zostavenie informácií podľa ESRS vrátane rozsahu konsolidácie a zaobchádzania s informáciami o hodnotovom reťazci.
122. Podnik pri vypracúvaní svojho vyhlásenia o udržateľnosti s použitím začlenenia informácií formou odkazu zváži celkovú súdržnosť vykazovaných informácií a zabezpečí, aby začlenenie formou odkazu nenarúšalo čitateľnosť vyhlásenia o udržateľnosti. V dodatku G Príklad začlenenia informácií formou odkazu k tomuto štandardu sa uvádza názorný príklad začlenenia informácií formou odkazu (pozri ESRS 2 BP-2).
9.2. Súvisiace informácie a prepojenie s účtovnou závierkou
123. Podnik opíše vzťahy medzi rôznymi informáciami. Na to by mohlo byť potrebné prepojiť opisné informácie o správe a riadení, stratégii a riadení rizík so súvisiacimi metrikami a cieľovými hodnotami. Napríklad pri poskytovaní súvisiacich informácií môže byť potrebné, aby podnik vysvetlil účinok alebo pravdepodobný účinok svojej stratégie na účtovnú závierku alebo finančné plány alebo aby vysvetlil, ako jeho stratégia súvisí s metrikami a cieľovými hodnotami použitými na meranie pokroku v porovnaní s výkonnosťou. Okrem toho môže byť potrebné, aby podnik vysvetlil, ako by jeho používanie prírodných zdrojov a zmeny v rámci jeho dodávateľského reťazca mohli zvýšiť, zmeniť alebo znížiť jeho významné vplyvy, riziká a príležitosti. Môže byť potrebné, aby tieto informácie prepojil s informáciami o aktuálnych alebo očakávaných finančných vplyvoch na jeho výrobné náklady, na jeho strategickú reakciu s cieľom zmierniť takéto vplyvy alebo riziká a na jeho súvisiace investície do nových aktív. Takisto môže byť potrebné, aby podnik prepojil opisné informácie so súvisiacimi metrikami a cieľovými hodnotami a s informáciami v účtovnej závierke. Informácie, ktoré opisujú prepojenia, musia byť jasné a stručné.
124. Ak vyhlásenie o udržateľnosti zahŕňa peňažné sumy alebo iné kvantitatívne údajové body, ktoré prekračujú prahovú hodnotu významnosti a sú uvedené v účtovnej závierke (priame prepojenie medzi informáciami zverejnenými vo vyhlásení o udržateľnosti a informáciami zverejnenými v účtovnej závierke), podnik zahrnie odkaz na príslušný odsek svojej účtovnej závierky, v ktorom možno nájsť zodpovedajúce informácie.
125. Vyhlásenie o udržateľnosti môže zahŕňať peňažné sumy alebo iné kvantitatívne údajové body, ktoré prekračujú prahovú hodnotu významnosti a sú buď agregáciou, alebo súčasťou peňažných súm alebo kvantitatívnych údajov uvedených v účtovnej závierke podniku (nepriame prepojenie medzi informáciami zverejnenými vo vyhlásení o udržateľnosti a informáciami zverejnenými v účtovnej závierke). V takom prípade podnik vysvetlí, ako tieto sumy alebo údajové body vo vyhlásení o udržateľnosti súvisia s najrelevantnejšími sumami uvedenými v účtovnej závierke. Toto zverejnenie zahŕňa odkaz na položku finančného výkazu a/alebo na príslušné odseky jeho účtovnej závierky, v ktorých možno nájsť zodpovedajúce informácie. V prípade potreby sa môže poskytnúť zosúhlasenie, ktoré môže byť uvedené v tabuľkovom formáte.
126. V prípade informácií, na ktoré sa nevzťahujú odseky 124 a 125, podnik na základe prahovej hranice významnosti vysvetlí konzistentnosť významných údajov, predpokladov a kvalitatívnych informácií zahrnutých do jeho vyhlásenia o udržateľnosti so zodpovedajúcimi údajmi, predpokladmi a kvalitatívnymi informáciami zahrnutými v účtovnej závierke. To môže nastať, ak vyhlásenie o udržateľnosti zahŕňa:
peňažné sumy alebo iné kvantitatívne údaje spojené s peňažnými sumami alebo inými kvantitatívnymi údajmi uvedenými v účtovnej závierke alebo
kvalitatívne informácie spojené s kvalitatívnymi informáciami uvedenými v účtovnej závierke.
127. Konzistentnosť, ktorá sa vyžaduje v bode 126, musí byť na úrovni jediného údajového bodu a zahŕňať odkaz na príslušnú položku finančného výkazu alebo odsek poznámok k účtovnej závierke. Ak významné údaje, predpoklady a kvalitatívne informácie nie sú konzistentné, podnik uvedie túto skutočnosť a vysvetlí dôvod.
128. Príklady položiek, v prípade ktorých sa v bode 126 vyžaduje vysvetlenie:
ak sa rovnaká metrika uvádza v účtovnej závierke k dátumu vykazovania a ako predpoveď pre budúce obdobia vo vyhlásení o udržateľnosti a
ak sú na vypracovanie metrík vo vyhlásení o udržateľnosti použité makroekonomické alebo obchodné projekcie a tieto projekcie sú takisto relevantné pri odhadovaní spätne získateľnej sumy aktív, sumy záväzkov alebo rezerv v účtovnej závierke.
129. Tematické a odvetvové ESRS môžu obsahovať požiadavky na zahrnutie zosúhlasení alebo na znázornenie konzistentnosti údajov a predpokladov pre konkrétne požiadavky na zverejňovanie. V takých prípadoch majú prednosť požiadavky stanovené v uvedených ESRS.
10. Prechodné ustanovenia
10.1. Prechodné ustanovenie týkajúce sa zverejnení špecifických pre daný subjekt
130. Očakáva sa, že rozsah, v akom sa na aspekty udržateľnosti vzťahujú ESRS, sa bude vyvíjať spolu s vývojom ďalších požiadaviek na zverejňovanie. Preto je pravdepodobné, že potreba zverejnení špecifických pre daný subjekt sa časom zníži, a to najmä v dôsledku budúceho prijatia odvetvových štandardov.
131. Pri definovaní svojich zverejnení špecifických pre daný subjekt môže podnik prijať prechodné opatrenia na ich vypracúvanie v prvých troch ročných vyhláseniach o udržateľnosti, v rámci ktorých môže prednostne:
zaviesť do svojho vykazovania tie zverejnenia špecifické pre daný subjekt, ktoré vykázal v predchádzajúcich obdobiach, ak tieto zverejnenia spĺňajú kvalitatívne vlastnosti informácií uvedené v kapitole 2 tohto štandardu alebo sú im prispôsobené, a
doplniť do svojich zverejnení vypracovaných na základe tematických ESRS náležitý súbor dodatočných zverejnení s cieľom pokryť aspekty udržateľnosti, ktoré sú významné pre podnik v jeho odvetví (odvetviach), s použitím dostupných najlepších postupov a/alebo dostupných rámcov alebo štandardov vykazovania, ako sú odvetvové usmernenia k štandardom IFRS a odvetvové štandardy GRI.
10.2. Prechodné ustanovenie týkajúce sa kapitoly 5 Hodnotový reťazec
132. V prípade, že nebudú k dispozícii všetky potrebné informácie týkajúce sa upstreamovej a downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca, podnik počas prvých troch rokov svojho vykazovania informácií o udržateľnosti podľa ESRS vysvetlí úsilie vynaložené na získanie potrebných informácií o upstreamovej a downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca, dôvody, prečo nebolo možné získať všetky potrebné informácie, a jeho plány na získanie potrebných informácií v budúcnosti.
133. S cieľom zohľadniť ťažkosti, ktorým podniky môžu čeliť pri zhromažďovaní informácií od aktérov v celom ich hodnotovom reťazci, a obmedziť záťaž pre MSP v hodnotovom reťazci počas prvých troch rokov vykazovania informácií o udržateľnosti podľa ESRS:
podnik pri zverejňovaní informácií o politikách, opatreniach a cieľových hodnotách v súlade s ESRS 2 a inými ESRS môže obmedziť informácie o upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca na interne dostupné informácie, ako sú údaje, ktoré už podnik má k dispozícii, a verejne dostupné informácie, a
od podniku sa pri zverejňovaní metrík nevyžaduje, aby zahrnul informácie o upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca, s výnimkou údajových bodov vyplývajúcich z iných právnych predpisov EÚ, ako sa uvádza v dodatku B k ESRS 2.
134. Odseky 132 a 133 platia bez ohľadu na to, či príslušný aktér v hodnotovom reťazci je alebo nie je MSP.
135. Počínajúc štvrtým rokom svojho vykazovania podľa ESRS podnik zahrnie informácie o upstreamovej a/alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca podľa odseku 63. V tejto súvislosti informácie, ktoré sa majú podľa ESRS získať od MSP v upstreamovej a/alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca podniku, neprekročia obsah budúcich ESRS pre kótované MSP.
10.3. Prechodné ustanovenie týkajúce sa oddielu 7.1. Prezentácia porovnávacích informácií
136. S cieľom zjednodušiť prvé uplatnenie tohto štandardu sa od podniku nevyžaduje, aby v prvom roku vypracúvania vyhlásenia o udržateľnosti podľa ESRS zverejňoval porovnávacie informácie vyžadované podľa odseku 7.1. Prezentácia porovnávacích informácií. Pokiaľ ide o požiadavky na zverejňovanie uvedené v dodatku C Zoznam postupne zavádzaných požiadaviek na zverejňovanie, toto prechodné ustanovenie sa uplatňuje vo vzťahu k prvému roku povinného uplatňovania postupne zavedenej požiadavky na zverejňovanie.
10.4. Prechodné ustanovenie: Zoznam požiadaviek na zverejňovanie, ktoré sa zavádzajú postupne
137. V dodatku C Zoznam postupne zavádzaných požiadaviek na zverejňovanie k tomuto štandardu sa stanovujú ustanovenia o postupnom zavádzaní týkajúce sa požiadaviek na zverejňovanie alebo údajových bodov požiadaviek na zverejňovanie podľa ESRS, ktoré môžu byť vynechané alebo sa neuplatňujú v prvom roku (prvých rokoch) vypracúvania vyhlásenia o udržateľnosti podľa ESRS.
Dodatok A
Požiadavky na uplatňovanie
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS 1 a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu.
Zverejnenia špecifické pre daný subjekt
AR 1. Zverejnenia špecifické pre daný subjekt umožňujú používateľom pochopiť vplyvy, riziká a príležitosti podniku vo vzťahu k environmentálnym a sociálnym záležitostiam a záležitostiam v oblasti správy a riadenia.
AR 2. Pri vypracúvaní zverejnení špecifických pre daný subjekt podnik zabezpečí, aby:
zverejnené informácie spĺňali kvalitatívne vlastnosti informácií, ako sa stanovujú v kapitole 2 Kvalitatívne vlastnosti informácií, a
jeho zverejnenia v prípade potreby zahŕňali všetky významné informácie týkajúce sa oblastí vykazovania v rámci správy a riadenia; stratégie; riadenia vplyvov, rizík a príležitostí; a metrík a cieľových hodnôt (pozri ESRS 2, kapitoly 2 až 5).
AR 3. Pri určovaní, či sú príslušné metriky vhodné na zahrnutie do zverejnení špecifických pre daný subjekt, podnik zváži, či:
jeho vybrané metriky týkajúce sa výkonnosti poskytujú prehľad o:
tom, do akej miery sú jeho postupy účinné pri zmierňovaní negatívnych výsledkov a/alebo zintenzívňovaní pozitívnych výsledkov pre ľudí a životné prostredie (v prípade vplyvov), a/alebo
pravdepodobnosti, že jeho praktiky budú viesť k finančným vplyvom pre podnik (v prípade rizík a príležitostí);
sú namerané výsledky dostatočne spoľahlivé, čo znamená, že nezahŕňajú nadmerný počet predpokladov a neznámych, ktoré by spôsobili, že metriky budú príliš arbitrárne na to, aby poskytovali pravdivý obraz, a
poskytol dostatočné kontextové informácie na primeraný výklad metrík týkajúcich sa výkonnosti a či odchýlky v takýchto kontextových informáciách môžu mať vplyv na porovnateľnosť metrík v priebehu času.
AR 4. Pri vypracúvaní svojich zverejnení špecifických pre daný subjekt podnik dôkladne zváži:
porovnateľnosť medzi podnikmi, pričom neustále zabezpečuje relevantnosť poskytovaných informácií a uznáva, že v prípade zverejnení špecifických pre daný subjekt môže byť porovnateľnosť obmedzená. Podnik zváži, či dostupné a relevantné rámce, iniciatívy, štandardy vykazovania a referenčné hodnoty (ako sú technické materiály vydané Radou pre medzinárodné štandardy v oblasti udržateľnosti alebo iniciatívou Global Reporting Initiative) poskytujú prvky, ktoré môžu v maximálnej možnej miere zabezpečiť porovnateľnosť, a
porovnateľnosť v čase: pri zabezpečovaní porovnateľnosti v čase je kľúčovo dôležitým faktorom konzistentnosť metodík a zverejnení.
AR 5. Ďalšie usmernenia pre vypracúvanie zverejnení špecifických pre daný subjekt možno nájsť tak, že sa zohľadnia informácie požadované podľa toho tematického ESRS, v ktorom sa riešia podobné aspekty udržateľnosti.
Dvojitá významnosť
Zainteresované strany a ich relevantnosť pre proces posudzovania významnosti
AR 6. Okrem kategórií zainteresovaných strán uvedených v odseku 22 sú bežnými kategóriami zainteresovaných strán: zamestnanci a iní pracovníci, dodávatelia, spotrebitelia, zákazníci, koncoví používatelia, miestne komunity a osoby v zraniteľných situáciách a orgány verejnej správy vrátane regulačných orgánov, orgánov dohľadu a centrálnych bánk.
AR 7. Prírodu možno považovať za tichú zainteresovanú stranu. V takom prípade sa môžu ekologické údaje a údaje o ochrane druhov použiť pri posudzovaní významnosti podnikom.
AR 8. Posúdenie významnosti vychádza z dialógu s ovplyvnenými zainteresovanými stranami. Podnik môže spolupracovať s ovplyvnenými zainteresovanými stranami alebo ich zástupcami (ako sú zamestnanci alebo odborové zväzy), a to spolu s používateľmi vykazovania informácií o udržateľnosti a inými expertmi, s cieľom poskytnúť vstupy alebo spätnú väzbu k jeho záverom týkajúcim sa jeho významných vplyvov, rizík a príležitostí.
Posúdenie významnosti vplyvu
AR 9. Podnik pri posudzovaní významnosti vplyvu a určovaní významných aspektov, ktoré sa majú vykázať, zváži tieto tri kroky:
pochopenie kontextu v súvislosti s jeho vplyvmi vrátane jeho činností, obchodných vzťahov a zainteresovaných strán;
identifikáciu skutočných a potenciálnych vplyvov (negatívnych aj pozitívnych), a to aj prostredníctvom zapojenia zainteresovaných strán a expertov. V tomto kroku sa podnik môže spoliehať na vedecký a analytický výskum o vplyvoch na aspekty udržateľnosti;
posúdenie významnosti jeho skutočných a potenciálnych vplyvov a určenie významných aspektov. V tomto kroku podnik prijme prahové hodnoty na určenie toho, ktoré z vplyvov budú zahrnuté do jeho vyhlásenia o udržateľnosti.
Charakteristické znaky závažnosti
AR 10. Závažnosť určujú tieto faktory:
miera: ako závažný je negatívny vplyv alebo ako prínosný je pozitívny vplyv pre ľudí alebo životné prostredie;
rozsah: ako rozšírené sú negatívne alebo pozitívne vplyvy. V prípade environmentálnych vplyvov sa rozsah môže chápať ako rozsah environmentálnej škody alebo ako geografická oblasť. V prípade vplyvov na ľudí sa rozsah môže chápať ako počet nepriaznivo ovplyvnených ľudí, a
nenapraviteľný charakter: či a do akej miery by sa negatívny vplyv dal odstrániť, teda či možno dosiahnuť obnovu životného prostredia alebo zabezpečiť nápravu situácie postihnutých osôb dosiahnutím pôvodného stavu.
AR 11. Ktorýkoľvek z uvedených troch charakteristických znakov (miera, rozsah a nenapraviteľný charakter) môže spôsobiť, že negatívny vplyv bude závažný. V prípade potenciálneho negatívneho vplyvu na ľudské práva má závažnosť vplyvu prednosť pred jeho pravdepodobnosťou.
Vplyvy spojené s podnikom
AR 12. Na ilustráciu:
ak podnik vo svojich výrobkoch používa kobalt, ktorý sa ťaží s využitím detskej práce, negatívny vplyv (t. j. detská práca) je spojený s výrobkami podniku prostredníctvom vrstiev obchodných vzťahov v upstreamovej časti jeho hodnotového reťazca. Tieto vzťahy zahŕňajú taviareň, obchodníka s nerastnými surovinami a ťažobný podnik, ktorý využíva detskú prácu, a
ak podnik poskytuje finančné pôžičky spoločnosti na podnikateľské činnosti, ktoré v rozpore s dohodnutými štandardmi vedú ku kontaminácii vody a pôdy v okolí činností, tento negatívny vplyv je spojený s podnikom prostredníctvom jeho vzťahu so spoločnosťou, ktorej poskytuje pôžičku.
Posúdenie finančnej významnosti
AR 13. Ďalej sú uvedené príklady toho, ako sú vplyvy a závislosti zdrojom rizík alebo príležitostí:
ak obchodný model podniku závisí od prírodného zdroja, napríklad vody, je pravdepodobné, že bude ovplyvnený zmenami kvality, dostupnosti a ceny uvedeného zdroja;
ak sú výsledkom činností podniku negatívne vplyvy, napr. na miestne komunity, činnosti by sa mohli stať predmetom prísnejšej vládnej regulácie a/alebo by tento vplyv mohol vyvolať dôsledky týkajúce sa dobrej povesti. Tieto vplyvy by mohli mať negatívne účinky na značku podniku a mohli by vzniknúť vyššie náklady na nábor zamestnancov a
ak sú obchodní partneri podniku vystavení významným rizikám súvisiacim s udržateľnosťou, aj podnik môže byť vystavený súvisiacim dôsledkom.
AR 14. Východiskovým bodom pre posúdenie finančnej významnosti je identifikácia rizík a príležitostí, ktoré majú vplyv alebo v prípade ktorých by sa odôvodnene mohlo očakávať, že budú mať vplyv na finančnú situáciu podniku, jeho finančnú výkonnosť, peňažné toky, prístup k financovaniu alebo kapitálové náklady v krátkodobom, strednodobom alebo dlhodobom horizonte. V tejto súvislosti podnik zváži:
existenciu závislostí od prírodných a sociálnych zdrojov ako zdrojov finančných vplyvov (pozri odsek 50);
ich klasifikáciu ako zdrojov:
rizík (ktoré prispievajú k negatívnej odchýlke budúcich očakávaných peňažných tokov alebo k zvýšeniu odchýlky budúcich očakávaných peňažných tokov a/alebo k negatívnej odchýlke od očakávanej zmeny kapitálu nevykázaného v účtovnej závierke) alebo
príležitostí (ktoré prispievajú k pozitívnej odchýlke budúcich očakávaných peňažných tokov alebo k zníženiu odchýlky budúcich peňažných tokov a/alebo k pozitívnej odchýlke od očakávanej zmeny kapitálu nevykázaného v účtovnej závierke).
AR 15. Po tom, ako podnik identifikoval svoje riziká a príležitosti, určí, ktoré z nich sú významné na účely vykazovania. Vychádza sa pritom z kombinácie i) pravdepodobnosti výskytu a ii) potenciálnej intenzity finančných vplyvov stanovených na základe primeraných prahových hodnôt. V tomto kroku zváži príspevok týchto rizík a príležitostí k finančným vplyvom v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte na základe:
scenárov/predpovedí, v prípade ktorých sa predpokladá, že sa pravdepodobne naplnia, a
►C1 očakávaných finančných vplyvov súvisiacich s aspektmi udržateľnosti ◄ , ktoré vyplývajú buď zo situácií pod prahovou hodnotou „viac pravdepodobné než nepravdepodobné“, alebo z aktív/záväzkov, ktoré nie sú (alebo ešte nie sú) premietnuté v účtovnej závierke. To zahŕňa:
potenciálne situácie, ktoré po výskyte budúcich udalostí môžu ovplyvniť potenciál tvorby peňažných tokov;
kapitál, ktorý nie je vykázaný ako aktíva z hľadiska účtovníctva a finančného vykazovania, ale má významný vplyv na finančnú výkonnosť, ako sú prírodný, intelektuálny (organizačný), ľudský, sociálny a vzťahový kapitál, a
možné budúce udalosti, ktoré môžu mať vplyv na vývoj takéhoto kapitálu.
Aspekty udržateľnosti, ktoré sa majú zahrnúť do posudzovania významnosti
AR 16. Podnik pri vykonávaní svojho posúdenia významnosti zváži nasledujúci zoznam aspektov udržateľnosti, na ktoré sa vzťahujú tematické ESRS. Ak sa v dôsledku posúdenia významnosti vykonaného podnikom (pozri ESRS 2 IRO-1) posúdi daný aspekt udržateľnosti v tomto zozname ako významný, podnik pri vykazovaní dodržiava súlad so zodpovedajúcimi požiadavkami na zverejňovanie podľa príslušného tematického ESRS. Použitie tohto zoznamu nenahrádza proces určenia významných aspektov. Tento zoznam je nástrojom na podporu posúdenia významnosti vykonaného podnikom. Podnik pri určovaní svojich významných aspektov musí ešte zohľadniť svoje vlastné osobitné okolnosti. Podnik takisto musí podľa potreby vypracovať zverejnenia špecifické pre daný subjekt týkajúce sa významných vplyvov, rizík a príležitostí, na ktoré sa nevzťahujú ESRS, ako sa opisuje v odseku 11 tohto štandardu.
Tematický ESRS |
Aspekty udržateľnosti, na ktoré sa vzťahuje tematický ESRS |
||
|
Téma |
Podtéma |
Čiastkové podtémy |
ESRS E1 |
Zmena klímy |
— Adaptácia na zmenu klímy — Zmierňovanie zmeny klímy — Energia |
|
ESRS E2 |
Znečisťovanie |
— Znečisťovanie ovzdušia — Znečisťovanie vody — Znečisťovanie pôdy — Znečisťovanie živých organizmov a potravinových zdrojov — Látky vzbudzujúce obavy — Látky vzbudzujúce veľmi veľké obavy — Mikroplasty |
|
ESRS E3 |
Vodné a morské zdroje |
— Voda — Morské zdroje |
— Spotreba vody — Odber vody — Vypúšťanie vody — Vypúšťanie vody do oceánov — Ťažba a využívanie morských zdrojov |
ESRS E4 |
Biodiverzita a ekosystémy |
— Priame faktory vplyvu straty biodiverzity |
— Zmena klímy — Zmena využívania krajiny, zmena využívania sladkej vody a zmena využívania morí — Priame využívanie — Invázne nepôvodné druhy — Znečisťovanie — Ostatné |
— Vplyvy na stav druhov |
Príklady: — Veľkosť populácie druhov — Globálne riziko vyhynutia druhov |
||
— Vplyvy na rozsah a stav ekosystémov |
Príklady: — Degradácia krajiny — Dezertifikácia — Zhutňovanie pôdy |
||
— Vplyvy na ekosystémové služby a závislosti od nich |
|
||
ESRS E5 |
Obehové hospodárstvo |
— Prílev zdrojov vrátane využívania zdrojov — Odlev zdrojov v súvislosti s výrobkami a službami — Odpad |
|
ESRS S1 |
Vlastná pracovná sila |
— Pracovné podmienky |
— Bezpečné zamestnanie — Pracovný čas — Primerané mzdy — Sociálny dialóg — Sloboda združovania, existencia zamestnaneckých rád a práva pracovníkov na informácie, konzultácie a účasť — Kolektívne vyjednávanie vrátane podielu pracovníkov, na ktorých sa vzťahujú kolektívne zmluvy — Rovnováha medzi pracovným a súkromným životom — Zdravie a bezpečnosť |
|
|
— Rovnaké zaobchádzanie a príležitosti pre všetkých |
— Rodová rovnosť a rovnaká odmena za prácu rovnakej hodnoty — Odborná príprava a rozvoj zručností — Zamestnanosť a začlenenie osôb so zdravotným postihnutím — Opatrenia proti násiliu a obťažovaniu na pracovisku — Rozmanitosť |
|
|
— Iné pracovné práva |
— Detská práca — Nútená práca — Primerané bývanie — Súkromie |
ESRS S2 |
Pracovníci v hodnotovom reťazci |
— Pracovné podmienky |
— Bezpečné zamestnanie — Pracovný čas — Primerané mzdy — Sociálny dialóg — Sloboda združovania vrátane existencie zamestnaneckých rád — Kolektívne vyjednávanie — Rovnováha medzi pracovným a súkromným životom — Zdravie a bezpečnosť |
|
|
— Rovnaké zaobchádzanie a príležitosti pre všetkých |
— Rodová rovnosť a rovnaká odmena za prácu rovnakej hodnoty — Odborná príprava a rozvoj zručností — Zamestnanosť a začlenenie osôb so zdravotným postihnutím — Opatrenia proti násiliu a obťažovaniu na pracovisku — Rozmanitosť |
|
|
— Iné pracovné práva |
— Detská práca — Nútená práca — Primerané bývanie — Voda a sanitácia — Súkromie |
ESRS S3 |
Ovplyvnené spoločenstvá |
— Hospodárske, sociálne a kultúrne práva spoločenstiev |
— Primerané bývanie — Primeraná výživa — Voda a sanitácia — Vplyvy súvisiace s krajinou — Vplyvy v oblasti bezpečnosti |
|
|
— Občianske a politické práva spoločenstiev |
— Sloboda prejavu — Sloboda zhromažďovania — Vplyv na obhajcov ľudských práv |
|
|
— Práva pôvodného obyvateľstva |
— Slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas — Sebaurčenie — Kultúrne práva |
ESRS S4 |
Spotrebitelia a koncoví používatelia |
— Informačné vplyvy na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov |
— Súkromie — Sloboda prejavu — Prístup k/ku (kvalitným) informáciám |
|
|
— Osobná bezpečnosť spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov |
— Zdravie a bezpečnosť — Osobná bezpečnosť — Ochrana detí |
|
|
— Sociálna inklúzia spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov |
— Nediskriminácia — Prístup k výrobkom a službám — Zodpovedné marketingové praktiky |
ESRS G1 |
Obchodné správanie |
— Podniková kultúra — Ochrana oznamovateľov nekalých praktík — Dobré životné podmienky zvierat — Politická angažovanosť a lobistické činnosti — Riadenie vzťahov s dodávateľmi vrátane platobných postupov |
|
|
|
— Korupcia a úplatkárstvo |
— Prevencia a odhaľovanie vrátane odbornej prípravy — Incidenty |
Odhadovanie pomocou odvetvových priemerov a zástupných hodnôt
AR 17. Ak podnik nedokáže zozbierať informácie o upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca, ako sa vyžaduje v odseku 63, po tom, ako na to vynaložil primerané úsilie, odhadne informácie, ktoré sa majú vykázať, s použitím všetkých primeraných a preukázateľných informácií, ktoré má podnik k dispozícii k dátumu vykazovania bez vynaloženia neprimeraných výdavkov alebo úsilia. To okrem iného zahŕňa interné a externé informácie, ako sú údaje z nepriamych zdrojov, odvetvové priemery, analýzy vzoriek, trhové údaje a údaje o porovnateľných skupinách, iné zástupné hodnoty alebo údaje založené na výdavkoch.
Obsah a štruktúra vyhlásenia o udržateľnosti
AR 18. Napríklad v prípade odseku 115 v oddiele 8.2. Obsah a štruktúra vyhlásenia o udržateľnosti tohto štandardu môže podnik, ktorý sa zaoberá environmentálnymi a sociálnymi aspektmi v rámci tej istej politiky, používať krížové odkazy. Znamená to, že podnik môže vykazovať informácie o politike vo svojich zverejneniach informácií o životnom prostredí a krížovo na ne odkazovať v príslušných sociálnych zverejneniach alebo naopak. Konsolidovaná prezentácia politík v rámci rôznych tém je povolená.
Dodatok B
Kvalitatívne vlastnosti informácií
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS 1 a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu. V tomto dodatku sa vymedzujú kvalitatívne vlastnosti, ktoré musia spĺňať informácie uvedené vo vyhlásení o udržateľnosti vypracovanom podľa ESRS.
Relevantnosť
QC 1. Informácie o udržateľnosti sú relevantné, ak môžu ovplyvniť rozhodnutia používateľov podľa prístupu dvojitej významnosti (pozri kapitolu 3 tohto štandardu).
QC 2. Informácie môžu ovplyvniť rozhodnutie aj vtedy, ak sa niektorí používatelia rozhodnú nevyužiť ich alebo ak sú im už známe z iných zdrojov. Informácie o udržateľnosti môžu ovplyvniť rozhodnutia používateľov, ak majú prediktívnu hodnotu, potvrdzujúcu hodnotu alebo obe tieto hodnoty. Informácie majú prediktívnu hodnotu, ak ich možno použiť ako vstup do procesov, ktoré používatelia uplatňujú na predpovedanie budúcich výsledkov. Informácie o udržateľnosti nemusia byť prognózou ani predpoveďou, aby mali prediktívnu hodnotu, ale prediktívnu hodnotu majú skôr vtedy, ak ich používatelia využívajú pri uskutočňovaní svojich vlastných prognóz.
QC 3. Informácie majú potvrdzujúcu hodnotu, ak poskytujú spätnú väzbu (potvrdenie alebo zmenu) k predchádzajúcim hodnoteniam.
QC 4. Významnosť je aspekt relevantnosti špecifický pre daný subjekt založený na povahe a/alebo intenzite položiek, ktorých sa informácie týkajú, ako sú posúdené v kontexte vykazovania informácií o udržateľnosti podnikom (pozri kapitolu 3 tohto štandardu).
Pravdivý obraz
QC 5. Aby boli informácie užitočné, nesmú len opisovať príslušný jav, ale musia aj poskytovať pravdivý obraz o podstate javu, ktorý majú opisovať. Aby bol obraz pravdivý, informácie musia byť i) úplné; ii) neutrálne a iii) presné.
QC 6. Úplné znázornenie vplyvu, rizika alebo príležitosti zahŕňa všetky významné informácie, ktoré používatelia potrebujú na pochopenie daného vplyvu, rizika alebo príležitosti. Zahŕňa to spôsob, akým podnik prispôsobil svoju stratégiu, riadenie rizík a správu a riadenie v reakcii na daný vplyv, riziko alebo príležitosť, ako aj metriky identifikované na stanovenie cieľových hodnôt a meranie výkonnosti.
QC 7. Neutrálne znázornenie je bez zaujatosti, pokiaľ ide o jeho výber alebo zverejňovanie informácií. Informácie sú neutrálne, ak nie sú skreslené, vážené, zdôraznené, zoslabené alebo inak zmanipulované, aby sa zvýšila pravdepodobnosť, že používatelia prijmú tieto informácie priaznivo alebo nepriaznivo. Musia byť vyvážené, aby pokryli priaznivé/pozitívne a nepriaznivé/negatívne aspekty. Rovnakú pozornosť treba venovať negatívnym aj pozitívnym významným vplyvom z hľadiska významnosti vplyvu, ako aj významným rizikám a príležitostiam z hľadiska finančnej významnosti. V záujme neutrálneho znázornenia musia všetky ambiciózne informácie o udržateľnosti, napríklad cieľové hodnoty alebo plány, zahŕňať ambície aj faktory, ktoré by podniku mohli zabrániť v dosiahnutí týchto ambícií.
QC 8. Neutralita je podporená uplatňovaním obozretnosti, čo je uplatňovanie opatrnosti pri rozhodovaní v podmienkach neistoty. Informácie nesmú byť očistené ani kompenzované, aby boli neutrálne. Uplatňovanie obozretnosti znamená, že príležitosti nie sú nadhodnotené a riziká nie sú podhodnotené. Uplatňovanie obozretnosti rovnako neumožňuje podhodnotenie príležitostí alebo nadhodnotenie rizík. Podnik môže prezentovať očistené informácie navyše k hrubým hodnotám, ak takáto prezentácia nezahmlieva príslušné informácie a zahŕňa jasné vysvetlenie, pokiaľ ide o účinky očistenia a dôvody očistenia.
QC 9. Informácie môžu byť presné bez toho, aby boli úplne presné vo všetkých aspektoch. Presné informácie znamenajú, že podnik zaviedol primerané procesy a vnútorné kontroly s cieľom zabrániť významným chybám alebo významným nesprávnostiam. Ako také sa odhady musia prezentovať s jasným dôrazom na ich možné obmedzenia a súvisiacu neistotu (pozri oddiel 7.2 tohto štandardu). Rozsah potrebnej a dosiahnuteľnej presnosti a faktory, ktoré zabezpečujú presnosť informácií, závisia od povahy informácií a povahy aspektov, ktorými sa informácie zaoberajú. Presnosť si vyžaduje napríklad to, aby:
faktické informácie neobsahovali žiadne významné chyby;
znázornenia boli presné;
odhady, aproximácie a predpovede boli jasne identifikované ako také;
nedošlo k žiadnym významným chybám pri výbere a uplatňovaní vhodného procesu na vypracovanie odhadu, aproximácie alebo predpovede a aby vstupy do tohto procesu boli primerané a preukázateľné;
tvrdenia boli primerané a založené na informáciách, ktoré sú dostatočné z hľadiska kvality a kvantity, a
informácie o úsudkoch týkajúcich sa budúcnosti verne odrážali tieto úsudky aj informácie, na ktorých sú založené.
Porovnateľnosť
QC 10. Informácie o udržateľnosti sú porovnateľné, ak ich možno porovnať s informáciami, ktoré podnik poskytol v predchádzajúcich obdobiach, a možno ich porovnať s informáciami poskytnutými inými podnikmi, najmä tými, ktoré majú podobné činnosti alebo pôsobia v rovnakom odvetví. Referenčným bodom pre porovnania môže byť cieľová hodnota, základný scenár, odvetvová referenčná hodnota či porovnateľné informácie buď od iných podnikov, alebo od medzinárodne uznávanej organizácie atď.
QC 11. Konzistentnosť súvisí s porovnateľnosťou, ale nie je s ňou totožná. Konzistentnosť sa týka používania rovnakých prístupov alebo metód podnikom alebo inými podnikmi pre rovnaký aspekt udržateľnosti medzi jednotlivými obdobiami. Konzistentnosť prispieva k dosahovaniu cieľa porovnateľnosti.
QC 12. Porovnateľnosť neznamená jednotnosť. Aby informácie boli porovnateľné, podobné komponenty musia vyzerať podobne a odlišné komponenty musia vyzerať odlišne. Porovnateľnosť informácií o udržateľnosti nemožno zvýšiť znázornením nepodobných vecí ako podobných a ani znázornením podobných vecí ako nepodobných.
Overiteľnosť
QC 13. Overiteľnosť prispieva k zabezpečeniu dôvery používateľov, že informácie sú úplné, neutrálne a presné. Informácie o udržateľnosti sú overiteľné, ak je možné potvrdiť samotné informácie alebo vstupy použité na ich odvodenie.
QC 14. Overiteľnosť znamená, že rôzni informovaní a nezávislí pozorovatelia by mohli dosiahnuť konsenzus, aj keď by nemuseli nevyhnutne dosiahnuť úplnú zhodu, že konkrétne znázornenie poskytuje pravdivý obraz. Informácie o udržateľnosti sa musia poskytovať spôsobom, ktorým za zvyšuje ich overiteľnosť, napríklad:
zahrnutím informácií, ktoré možno potvrdiť porovnaním s inými informáciami, ktoré majú používatelia k dispozícii o podnikateľskej činnosti podniku, o iných podnikoch alebo o externom prostredí;
poskytovaním informácií o vstupoch a metódach výpočtu použitých na vypracovanie odhadov alebo aproximácií a
poskytovaním informácií, ktoré preskúmali a odsúhlasili správne, riadiace a dozorné orgány alebo ich výbory.
QC 15. Niektoré informácie o udržateľnosti budú vo forme vysvetlení alebo výhľadových informácií. Tieto zverejnenia môžu byť preukázateľné na základe poskytnutia pravdivého obrazu o vecnom stave, napríklad stratégiách podniku, jeho plánoch a analýzach rizík. S cieľom pomôcť používateľom rozhodnúť sa, či majú použiť takéto informácie, podnik opíše východiskové predpoklady a metódy na vypracovanie týchto informácií, ako aj iné faktory, ktoré poskytujú dôkazy o tom, že odrážajú skutočné plány alebo rozhodnutia prijaté podnikom.
Zrozumiteľnosť
QC 16. Informácie o udržateľnosti sú zrozumiteľné, ak sú jasné a stručné. Zrozumiteľné informácie umožňujú akémukoľvek informovanému používateľovi ľahko porozumieť informáciám, ktoré sa predkladajú.
QC 17. Aby zverejňovanie informácií o udržateľnosti bolo stručné, je potrebné, aby sa v ňom a) predchádzalo používaniu generických štandardizovaných informácií, ktoré nie sú špecifické pre daný podnik; b) predchádzalo zbytočnej duplicite informácií vrátane informácií uvedených aj v účtovnej závierke a c) používal zrozumiteľný jazyk a dobre štruktúrované vety a odseky. Stručné zverejnenia musia obsahovať len významné informácie. ►C1 Doplňujúce informácie prezentované podľa odseku 114 sa musia poskytovať spôsobom, ktorým sa zabráni zahmlievaniu významných informácií. ◄
QC 18. Jasnosť by sa mohla zvýšiť rozlišovaním informácií o vývoji v období vykazovania od tzv. stálych informácií, ktoré zostávajú relatívne nemenné medzi jednotlivými obdobiami. Možno to urobiť napríklad samostatným opisom vlastností procesov správy a riadenia a procesov riadenia rizík podniku súvisiacich s udržateľnosťou, ktoré sa od posledného obdobia vykazovania zmenili, v porovnaní s procesmi, ktoré sa nezmenili.
QC 19. Úplnosť, jasnosť, ako aj porovnateľnosť zverejňovania informácií o udržateľnosti závisia od toho, či sa informácie prezentujú ako súdržný celok. Aby zverejňovanie informácií o udržateľnosti bolo súdržné, musí sa prezentovať spôsobom, ktorým sa vysvetľuje kontext a prepojenia medzi súvisiacimi informáciami. Súdržnosť si takisto vyžaduje, aby podnik poskytol informácie spôsobom, ktorý používateľom umožňuje uviesť do súvislosti informácie o jeho vplyvoch, rizikách a príležitostiach súvisiacich s udržateľnosťou s informáciami v účtovnej závierke podniku.
QC 20. Ak riziká a príležitosti súvisiace s udržateľnosťou, ktoré sú uvedené v účtovnej závierke, majú dôsledky pre vykazovanie informácií o udržateľnosti, podnik zahŕňa do vyhlásenia o udržateľnosti informácie, ktoré používatelia potrebujú na posúdenie týchto dôsledkov, a uvádza vhodné prepojenia na účtovnú závierku (pozri kapitolu 9 tohto štandardu). Úroveň informácií, podrobnosti a odbornosti musí byť zosúladená s potrebami a očakávaniami používateľov. Treba sa vyhnúť používaniu skratiek a jednotky merania musia byť vymedzené a zverejnené.
Dodatok C
Zoznam postupne zavádzaných požiadaviek na zverejňovanie
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS 1 a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu.
ESRS |
Požiadavka na zverejňovanie |
Úplný názov požiadavky na zverejňovanie |
Postupné zavádzanie alebo deň nadobudnutia účinnosti (vrátane prvého roka) |
ESRS 2 |
SBM-1 |
Stratégia, obchodný model a hodnotový reťazec |
Podnik vykazuje informácie predpísané v ESRS 2 SBM-1 odseku 40 písm. b) (rozčlenenie celkových výnosov podľa významných odvetví ESRS) a odseku 40 písm. c) (zoznam dodatočných významných odvetví ESRS) od dátumu začatia uplatňovania stanoveného v delegovanom akte Komisie, ktorý sa má prijať podľa článku 29b ods. 1 bodu ii) tretieho pododseku smernice 2013/34/EÚ. |
ESRS 2 |
SBM-3 |
Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom |
Podnik môže počas prvého roka zostavovania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie predpísané v ESRS 2 SBM-3 odseku 48 písm. e) (očakávané finančné vplyvy). Podnik môže počas prvých troch rokov zostavovania svojho vyhlásenia o udržateľnosti splniť ESRS 2 SBM-3 odsek 48 písm. e) tak, že vykazuje len kvalitatívne zverejnenia, ak je vypracovanie kvantitatívnych zverejnení nevykonateľné. |
ESRS E1 |
E1-6 |
Hrubé emisie rozsahu 1, 2, 3 a celkové emisie skleníkových plynov |
Podniky alebo skupiny, ktorých priemerný počet zamestnancov počas finančného roka nie je vyšší ako 750 k dátumom ich súvah (ak je to relevantné, na konsolidovanej báze), môžu počas prvého roka vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať údajové body týkajúce sa emisií rozsahu 3 a celkových emisií skleníkových plynov. |
ESRS E1 |
E1-9 |
Očakávané finančné vplyvy v dôsledku významných fyzických rizík a rizík spojených s transformáciou, ako aj potenciálnych klimatických príležitostí |
Podnik môže počas prvého roka vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie predpísané v ESRS E1-9. Podnik môže počas prvých troch rokov vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti splniť ESRS E1-9 tak, že vykazuje len kvalitatívne zverejnenia, ak je vypracovanie kvantitatívnych zverejnení nevykonateľné. |
ESRS E2 |
E2-6 |
►C1 Očakávané finančné vplyvy v dôsledku rizík a príležitostí súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia ◄ |
Podnik môže počas prvého roka vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie predpísané v ESRS E2-6. S výnimkou informácií predpísaných v odseku 40 písm. b) týkajúcich sa prevádzkových a kapitálových výdavkov, ktoré vznikli v období vykazovania v spojení s významnými incidentmi a depozitmi, môže podnik počas prvých troch rokov vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti splniť ESRS E2-6 tak, že vykazuje len kvalitatívne zverejnenia. |
ESRS E3 |
E3-5 |
►C1 Očakávané finančné vplyvy v dôsledku rizík a príležitostí súvisiacich s vodnými a morskými zdrojmi ◄ |
Podnik môže počas prvého roka zostavovania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie predpísané v ESRS E3-5. Podnik môže počas prvých troch rokov zostavovania svojho vyhlásenia o udržateľnosti splniť ESRS E3-5 tak, že vykazuje len kvalitatívne zverejnenia. |
ESRS E4 |
Všetky požiadavky na zverejňovanie |
Všetky požiadavky na zverejňovanie |
Podniky alebo skupiny, ktorých priemerný počet zamestnancov počas finančného roka nie je vyšší ako 750 k dátumom ich súvah (ak je to relevantné, na konsolidovanej báze), môžu počas prvých dvoch rokov vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie stanovené v požiadavkách na zverejňovanie podľa ESRS E4. |
ESRS E4 |
E4-6 |
►C1 Očakávané finančné vplyvy v dôsledku rizík a príležitostí týkajúcich sa biodiverzity a ekosystému ◄ |
Podnik môže počas prvého roka vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie predpísané v ESRS E4-6. Podnik môže počas prvých troch rokov vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti splniť ESRS E4-6 tak, že vykazuje len kvalitatívne zverejnenia. |
ESRS E5 |
E5-6 |
►C1 Očakávané finančné vplyvy v dôsledku rizík a príležitostí týkajúcich sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva ◄ |
Podnik môže počas prvého roka vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie predpísané v ESRS E5-6. Podnik môže počas prvých troch rokov vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti splniť ESRS E5-6 tak, že vykazuje len kvalitatívne zverejnenia. |
ESRS S1 |
Všetky požiadavky na zverejňovanie |
Všetky požiadavky na zverejňovanie |
Podniky alebo skupiny, ktorých priemerný počet zamestnancov počas finančného roka nie je vyšší ako 750 k dátumom ich súvah (ak je to relevantné, na konsolidovanej báze), môžu počas prvého roka vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie stanovené v požiadavkách na zverejňovanie podľa ESRS S1. |
ESRS S1 |
S1-7 |
Charakteristiky pracovníkov vlastnej pracovnej sily, ktorí nie sú zamestnancami podniku |
Podnik môže počas prvého roka vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať vykazovanie v prípade všetkých údajových bodov v tejto požiadavke na zverejňovanie. |
ESRS S1 |
S1-8 |
Pokrytie kolektívnym vyjednávaním a sociálny dialóg |
Podnik môže počas prvého roka vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať túto požiadavku na zverejňovanie v súvislosti so svojimi vlastnými zamestnancami v krajinách mimo EHP. |
ESRS S1 |
S1-11 |
Sociálna ochrana |
Podnik môže počas prvého roka vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie predpísané v ESRS S1-11. |
ESRS S1 |
S1-12 |
►C1 Osoby so zdravotným postihnutím ◄ |
Podnik môže počas prvého roka vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie predpísané v ESRS S1-12. |
ESRS S1 |
S1-13 |
Odborná príprava a rozvoj zručností |
Podnik môže počas prvého roka vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie predpísané v ESRS S1-13. |
ESRS S1 |
S1-14 |
Zdravie a bezpečnosť |
Podnik môže počas prvého roka vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať údajové body týkajúce sa prípadov zlého zdravotného stavu v súvislosti s prácou a počtu dní neodpracovaných v dôsledku zranení, nehôd, úmrtí alebo prípadov zlého zdravotného stavu v súvislosti s prácou. |
ESRS S1 |
S1-14 |
Zdravie a bezpečnosť |
Podnik môže počas prvého roka vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie o pracovníkoch, ktorí nie sú zamestnancami. |
ESRS S1 |
S1-15 |
Rovnováha medzi pracovným a súkromným životom |
Podnik môže počas prvého roka vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie predpísané v ESRS S1-15. |
ESRS S2 |
Všetky požiadavky na zverejňovanie |
Všetky požiadavky na zverejňovanie |
Podniky alebo skupiny, ktorých priemerný počet zamestnancov počas finančného roka nie je vyšší ako 750 k dátumom ich súvah (ak je to relevantné, na konsolidovanej báze), môžu počas prvých dvoch rokov vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie stanovené v požiadavkách na zverejňovanie podľa ESRS S2. |
ESRS S3 |
Všetky požiadavky na zverejňovanie |
Všetky požiadavky na zverejňovanie |
Podniky alebo skupiny, ktorých priemerný počet zamestnancov počas finančného roka nie je vyšší ako 750 k dátumom ich súvah (ak je to relevantné, na konsolidovanej báze), môžu počas prvých dvoch rokov vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie stanovené v požiadavkách na zverejňovanie podľa ESRS S3. |
ESRS S4 |
Všetky požiadavky na zverejňovanie |
Všetky požiadavky na zverejňovanie |
Podniky alebo skupiny, ktorých priemerný počet zamestnancov počas finančného roka nie je vyšší ako 750 k dátumom ich súvah (ak je to relevantné, na konsolidovanej báze), môžu počas prvých dvoch rokov vypracúvania svojho vyhlásenia o udržateľnosti vynechať informácie stanovené v požiadavkách na zverejňovanie podľa ESRS S4. |
Dodatok D
Štruktúra vyhlásenia o udržateľnosti podľa ESRS
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS 1 a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu, pokiaľ ide o vykazovanie v štyroch častiach, ako sa uvádza v odseku 115.
Časť správy o riadení |
Označenie ESRS |
Názov |
1. Všeobecné informácie |
ESRS 2 |
Všeobecné zverejnenia vrátane informácií poskytovaných podľa požiadaviek na uplatňovanie uvedených v tematických ESRS uvedených v dodatku C k ESRS 2. |
2. Informácie o životnom prostredí |
neuplatňuje sa |
Zverejnenia podľa článku 8 nariadenia (EÚ) 2020/852 (nariadenie o taxonómii) |
|
ESRS E1 |
Zmena klímy |
|
ESRS E2 |
Znečisťovanie |
|
ESRS E3 |
Vodné a morské zdroje |
|
ESRS E4 |
Biodiverzita a ekosystémy |
|
ESRS E5 |
Využívanie zdrojov a obehové hospodárstvo |
3. Sociálne informácie |
ESRS S1 |
Vlastná pracovná sila |
|
ESRS S2 |
Pracovníci v hodnotovom reťazci |
|
ESRS S3 |
Ovplyvnené spoločenstvá |
|
ESRS S4 |
Spotrebitelia a koncoví používatelia |
4. Informácie o správe a riadení |
ESRS G1 |
Obchodné správanie |
Dodatok E
Vývojový diagram na určenie zverejnení podľa ESRS
Posúdenie významnosti je východiskovým bodom vykazovania informácií o udržateľnosti podľa ESRS. V tomto dodatku sa uvádzajú nezáväzné príklady posudzovania významnosti vplyvu a finančnej významnosti opísaného v kapitole 3. IRO-1 v oddiele 4.1 ESRS 2 zahŕňa všeobecné požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa postupu podniku na identifikáciu vplyvov, rizík a príležitostí a na posúdenie ich významnosti. V SBM-3 ESRS 2 sa uvádzajú požiadavky na všeobecné zverejňovanie týkajúce sa významných vplyvov, rizík a príležitostí vyplývajúcich z posúdenia významnosti vykonaného podnikom. Podnik môže vynechať všetky požiadavky na zverejňovanie podľa tematického štandardu, ak usúdil, že daná téma nie je významná. V takom prípade môže zverejniť stručné vysvetlenie záverov posúdenia významnosti danej témy, no v prípade ESRS E1 zmena klímy musí zverejniť podrobné vysvetlenie (IRO-2 ESRS 2). V ESRS sa stanovujú požiadavky na zverejňovanie, nie požiadavky na správanie. Požiadavky na zverejňovanie vo vzťahu k akčným plánom, cieľovým hodnotám, politikám, analýze scenárov a plánom transformácie sú primerané, pretože sú podmienené tým, že ich podnik má, čo môže závisieť od veľkosti, kapacity, zdrojov a zručností podniku. Poznámka: Nasledujúci vývojový diagram sa nevzťahuje na situáciu, v ktorej podnik posúdi aspekt udržateľnosti ako významný, ale nie je zahrnutý v tematickom štandarde, pričom v takom prípade podnik uskutoční doplňujúce zverejnenia špecifické pre daný subjekt [ESRS 1 30 písm. b)].
Dodatok F
Príklad štruktúry vyhlásenia o udržateľnosti podľa ESRS
T ýmto dodatkom sa dopĺňa ESRS 1. Uvádza sa v ňom nezáväzný príklad štruktúry vyhlásenia o udržateľnosti načrtnutej v oddiele 8.2 tohto štandardu. V tomto príklade podnik dospel k záveru, že biodiverzita a ekosystémy, znečisťovanie a ovplyvnené spoločenstvá nie sú významné.
Dodatok G
Príklad začlenenia informácií formou odkazu
Týmto dodatkom sa dopĺňa ESRS 1. Uvádzajú sa v ňom nezáväzné príklady začlenenia iného oddielu správy o riadení do vyhlásenia o udržateľnosti formou odkazu, ako sa uvádza v oddiele 9.1 tohto štandardu.
ESRS 2
VŠEOBECNÉ ZVEREJNENIA
Obsah |
|
Cieľ |
|
1. |
Základ pre vypracovanie |
– |
Požiadavka na zverejňovanie BP-1 – Všeobecný základ pre vypracovanie vyhlásení o udržateľnosti |
– |
Požiadavka na zverejňovanie BP-2 – Zverejňovanie informácií v súvislosti s osobitnými okolnosťami |
2. |
Správa a riadenie |
– |
Požiadavka na zverejňovanie GOV-1 – Úloha správnych, riadiacich a dozorných orgánov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie GOV-2 – Informácie poskytované správnym, riadiacim a dozorným orgánom podniku a aspekty udržateľnosti, ktorými sa tieto orgány zaoberajú |
– |
Požiadavka na zverejňovanie GOV-3 – Začlenenie výkonnosti súvisiacej s udržateľnosťou do systémov stimulov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie GOV-4 – Vyhlásenie o náležitej starostlivosti |
– |
Požiadavka na zverejňovanie GOV-5 – Riadenie rizík a vnútorné kontroly v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti |
3. |
Stratégia |
– |
Požiadavka na zverejňovanie SBM-1 – Stratégia, obchodný model a hodnotový reťazec |
– |
Požiadavka na zverejňovanie SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán |
– |
Požiadavka na zverejňovanie SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom |
4. |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí |
4.1 |
Zverejňovanie informácií o procese posudzovania významnosti |
– |
►C1 Požiadavka na zverejňovanie IRO-1 – Opis postupu na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí ◄ |
– |
Požiadavka na zverejňovanie IRO-2 – Požiadavky na zverejňovanie v štandardoch ESRS, na ktoré sa vzťahuje vyhlásenie podniku o udržateľnosti |
4.2. |
Minimálna požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa politík a opatrení |
– |
Minimálna požiadavka na zverejňovanie – MDR-P Politiky – Politiky prijaté na účely riadenia významných aspektov udržateľnosti |
– |
Minimálna požiadavka na zverejňovanie – MDR-A Opatrenia – Opatrenia a zdroje v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti |
5. |
Metriky a cieľové hodnoty |
– |
Minimálna požiadavka na zverejňovanie – MDR-M Metriky – Metriky v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti |
– |
Minimálna požiadavka na zverejňovanie – MDR-T Cieľové hodnoty – Sledovanie účinnosti politík a opatrení prostredníctvom cieľových hodnôt |
Dodatok A: |
Požiadavky na uplatňovanie |
1. |
Základ pre vypracovanie |
– |
Požiadavka na zverejňovanie BP-1 – Všeobecný základ pre vypracovanie vyhlásenia o udržateľnosti |
2. |
Správa a riadenie |
– |
Požiadavka na zverejňovanie GOV-1 – Úloha správnych, riadiacich a dozorných orgánov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie GOV-2 – Informácie poskytované správnym, riadiacim a dozorným orgánom podniku a aspekty udržateľnosti, ktorými sa tieto orgány zaoberajú |
– |
Požiadavka na zverejňovanie GOV-3 – Začlenenie výkonnosti súvisiacej s udržateľnosťou do systémov stimulov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie GOV-4 – Vyhlásenie o náležitej starostlivosti |
– |
Požiadavka na zverejňovanie GOV-5 – Riadenie rizík a vnútorné kontroly v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti |
3. |
Stratégia |
– |
Požiadavka na zverejňovanie SBM-1 – Stratégia, obchodný model a hodnotový reťazec |
– |
Požiadavka na zverejňovanie SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán |
– |
Požiadavka na zverejňovanie SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom |
4. |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí |
– |
Požiadavka na zverejňovanie IRO-2 – Požiadavky na zverejňovanie v štandardoch ESRS, na ktoré sa vzťahuje vyhlásenie podniku o udržateľnosti |
– |
Minimálna požiadavka na zverejňovanie – MDR-P Politiky – Politiky prijaté na účely riadenia významných aspektov udržateľnosti |
– |
Minimálna požiadavka na zverejňovanie – MDR-A Opatrenia – Opatrenia a zdroje v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti |
5. |
Metriky a cieľové hodnoty |
– |
Minimálna požiadavka na zverejňovanie – MDR-T Cieľové hodnoty – Sledovanie účinnosti politík a opatrení prostredníctvom cieľových hodnôt |
Dodatok B: |
Zoznam údajových bodov v prierezových a tematických štandardoch vyplývajúcich z iných právnych predpisov EÚ |
Dodatok C: |
Požiadavky na zverejňovanie/uplatňovanie v tematických ESRS, ktoré sa uplatňujú spoločne s ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Cieľ
1. V tomto ESRS sa stanovujú požiadavky na zverejňovanie, ktoré platia pre všetky podniky bez ohľadu na odvetvie ich činnosti (t. j. odvetvovo neutrálne) a vo všetkých témach týkajúcich sa udržateľnosti (t. j. prierezové). ►C1 Tento ESRS sa vzťahuje na oblasti vykazovania vymedzené v ESRS 1 Všeobecné požiadavky oddiele 1.2. Oblasti vykazovania a minimálne požiadavky na obsah zverejňovaných informácií týkajúcich sa politík, opatrení, cieľových hodnôt a metrík. ◄
2. Pri príprave zverejňovania podľa tohto štandardu uplatňuje podnik požiadavky na zverejňovanie (vrátane ich údajových bodov) stanovené v tematických ESRS, ako sa uvádza v dodatku C k tomuto štandardu Požiadavky na zverejňovanie/uplatňovanie v tematických ESRS, ktoré sa uplatňujú spoločne s ESRS 2 Všeobecné zverejnenia. Podnik uplatňuje požiadavky uvedené v dodatku C:
vo všetkých prípadoch pre požiadavky podľa tematických štandardov týkajúce sa požiadavky na zverejňovanie IRO-1 Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov , rizík a príležitostí a
pre všetky ostatné požiadavky uvedené v dodatku C len v prípade, že je téma týkajúca sa udržateľnosti významná na základe posúdenia významnosti vykonaného podnikom (pozri ESRS 1 kapitola 3 Dvojitá významnosť ako základ pre zverejňovanie informácií o udržateľnosti).
1. Základ pre vypracovanie
Požiadavka na zverejňovanie BP-1 – Všeobecný základ pre vypracovanie vyhlásenia o udržateľnosti
3. Podnik zverejňuje všeobecný základ pre vypracovanie svojho vyhlásenia o udržateľnosti.
4. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je zabezpečiť pochopenie toho, ako podnik vypracúva svoje vyhlásenie o udržateľnosti, vrátane rozsahu konsolidácie, informácií o upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca, a ak je to relevantné, či podnik využil ktorúkoľvek z možností na vynechanie informácií uvedených v písmenách d) a e) nasledujúceho odseku.
5. Podnik zverejňuje tieto informácie:
či bolo vyhlásenie o udržateľnosti vypracované na konsolidovanom alebo individuálnom základe;
v prípade konsolidovaných vyhlásení o udržateľnosti:
potvrdenie, že rozsah konsolidácie je rovnaký ako v prípade účtovnej závierky, alebo prípadne vyhlásenie, že od vykazujúceho podniku sa nevyžaduje, aby zostavoval účtovnú závierku, alebo že vykazujúci podnik vypracúva konsolidované vykazovanie informácií o udržateľnosti v zmysle článku 48i smernice 2013/34/EÚ, a
v prípade potreby uvedenie, ktoré dcérske podniky zahrnuté do konsolidácie sú oslobodené od individuálneho alebo konsolidovaného vykazovania informácií o udržateľnosti v zmysle článku 19a ods. 9 alebo článku 29a ods. 8 smernice 2013/34/EÚ;
v akom rozsahu sa vyhlásenie o udržateľnosti vzťahuje na upstreamovú a downstreamovú časť hodnotového reťazca podniku (pozri ESRS 1 oddiel 5.1. Vykazujúci podnik a hodnotový reťazec);
či podnik využil možnosť vynechať konkrétne informácie zodpovedajúce duševnému vlastníctvu, know-how alebo výsledkom inovácie (pozri ESRS 1 oddiel 7.7. Utajované skutočnosti a citlivé informácie, informácie o duševnom vlastníctve, know-how alebo výsledkoch inovácie), a
v prípade podnikov so sídlom v členskom štáte EÚ, ktorý povoľuje oslobodenie od zverejňovania informácií o neukončených záležitostiach alebo záležitostiach, o ktorých sa rokuje, ako sa uvádza v článku 19a ods. 3 a v článku 29a ods. 3 smernice 2013/34/EÚ, či podnik využil toto oslobodenie.
Požiadavka na zverejňovanie BP-2 – Zverejňovanie informácií v súvislosti s osobitnými okolnosťami
6. Podnik poskytuje zverejnenia v súvislosti s osobitnými okolnosťami.
7. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je zabezpečiť pochopenie účinku týchto osobitných okolností na vypracovanie vyhlásenia o udržateľnosti.
8. Podnik môže vykázať tieto informácie spolu so zverejneniami, na ktoré odkazujú.
Časové horizonty
9. Ak sa podnik odchýlil od strednodobého alebo dlhodobého časového horizontu vymedzeného v ESRS 1 oddiele 6.4. Vymedzenie pojmov krátkodobý, strednodobý a dlhodobý na účely vykazovania, opíše:
svoje vymedzenie strednodobého alebo dlhodobého časového horizontu a
dôvod pre uplatnenie týchto vymedzení.
Odhadovanie hodnotového reťazca
10. Ak metriky zahŕňajú údaje o upstreamovej a/alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca odhadnuté s použitím nepriamych zdrojov, ako sú odvetvové priemery alebo iné zástupné hodnoty, podnik:
identifikuje metriky;
opíše základ pre vypracovanie;
opíše výslednú úroveň presnosti a
ak je to relevantné, opíše plánované opatrenia na zlepšenie presnosti v budúcnosti (pozri ESRS 1 kapitola 5 Hodnotový reťazec).
Zdroje neistoty odhadov a výsledkov
11. V súlade s ESRS 1 oddielom 7.2 Zdroje neistoty odhadov a výsledkov podnik:
identifikuje kvantitatívne metriky a peňažné sumy, ktoré zverejnil a ktoré podliehajú vysokej úrovni neistoty merania;
v súvislosti s každou identifikovanou kvantitatívnou metrickou a peňažnou sumou:
zverejní informácie o zdrojoch neistoty merania (napríklad závislosť sumy od výsledku budúcej udalosti, od techniky merania alebo od dostupnosti a kvality údajov z upstreamovej a/alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca subjektu) a
zverejní predpoklady, aproximácie a úsudky, ktoré subjekt vykonal pri meraní.
12. Pri zverejňovaní výhľadových informácií môže podnik uviesť, že takéto informácie považuje za neisté.
Zmeny vo vypracovaní alebo v prezentácii informácií o udržateľnosti
13. Ak sa vyskytnú zmeny pri vypracovaní a v prezentácii informácií o udržateľnosti v porovnaní s prechádzajúcim obdobím (predchádzajúcimi obdobiami) vykazovania (pozri ESRS 1 oddiel 7.4 Zmeny vo vypracovaní alebo prezentácii informácií o udržateľnosti), podnik:
vysvetlí tieto zmeny a ich dôvody vrátane toho, prečo nahradená metrika poskytuje užitočnejšie informácie;
zverejní revidované porovnávacie údaje, s výnimkou prípadov, keď je to nevykonateľné. Keď je úprava porovnávacích informácií za jedno alebo viac predchádzajúcich období nevykonateľná, podnik túto skutočnosť zverejní, a
zverejní rozdiel medzi údajom zverejneným v predchádzajúcom období a revidovaným porovnávacím údajom.
Vykazovanie chýb predchádzajúcich období
14. Ak podnik identifikuje významné chyby predchádzajúcich období (pozri ESRS 1 oddiel 7.5 Vykazovanie chýb predchádzajúcich období), zverejní:
povahu významnej chyby predchádzajúceho obdobia;
v uskutočniteľnom rozsahu opravu za každé predchádzajúce obdobie zahrnuté vo vyhlásení o udržateľnosti a
ak sa oprava chyby nedá uskutočniť, okolnosti, ktoré viedli k existencii daného stavu.
Zverejnenia vyplývajúce z iných právnych predpisov alebo zo všeobecne akceptovaných vyhlásení týkajúcich sa vykazovania informácií o udržateľnosti
15. Ak podnik zahŕňa do svojho vyhlásenia o udržateľnosti informácie vyplývajúce z iných právnych predpisov, v ktorých sa od podniku vyžaduje, aby zverejňoval informácie o udržateľnosti, alebo zo všeobecne akceptovaných štandardov alebo rámcov pre vykazovanie informácií o udržateľnosti (pozri ESRS 1 oddiel 8.2. Obsah a štruktúra vyhlásenia o udržateľnosti), túto skutočnosť zverejní navyše k informáciám, ktoré predpisujú ESRS. V prípade čiastočného uplatnenia iných štandardov alebo rámcov vykazovania podnik poskytuje presný odkaz na odseky uplatneného štandardu alebo rámca.
Začlenenie informácií formou odkazu
16. Ak podnik začleňuje informácie formou odkazu (pozri ESRS 1 oddiel 9.1. Začlenenie informácií formou odkazu), zverejní zoznam požiadaviek na zverejňovanie podľa ESRS alebo konkrétne údajové body povinné podľa požiadavky na zverejňovanie, ktoré boli začlenené formou odkazu.
Použitie ustanovení o postupnom zavádzaní v súlade s dodatkom C k ESRS 1
17. Ak sa podnik alebo skupina, ktorého/ktorej priemerný počet zamestnancov počas finančného roka nie je vyšší ako 750 k dátumu jeho/jej súvahy, rozhodne vynechať informácie vyžadované podľa ESRS E4, ESRS S1, ESRS S2, ESRS S3 alebo ESRS S4 v súlade s dodatkom C k ESRS 1, napriek tomu zverejní, či témy týkajúce sa udržateľnosti, na ktoré sa vzťahujú ESRS E4, ESRS S1, ESRS S2, ESRS S3 a ESRS S4, boli posúdené ako významné v dôsledku posúdenia významnosti vykonaného podnikom. Okrem toho, ak sa usúdilo, že jedna alebo viacero z týchto tém sú významné, podnik za každú významnú tému:
zverejní zoznam aspektov (t. j. téma, podtéma alebo čiastková podtéma) v AR 16 dodatku A k ESRS 1, ktoré sú posúdené ako významné, a stručne opíše, ako sa v obchodnom modeli a stratégii podniku zohľadňujú vplyvy podniku súvisiace s týmito aspektmi. Podnik môže identifikovať aspekt na úrovni témy, podtémy alebo čiastkovej podtémy;
stručne opíše akékoľvek časovo ohraničené cieľové hodnoty, ktoré stanovil v súvislosti s danými aspektmi, pokrok, ktorý dosiahol pri dosahovaní týchto cieľových hodnôt, a či sú jeho cieľové hodnoty týkajúce sa biodiverzity a ekosystémov založené na presvedčivých vedeckých dôkazoch;
stručne opíše svoje politiky vo vzťahu k dotknutým aspektom;
stručne opíše opatrenia, ktoré prijal na identifikovanie, monitorovanie, prevenciu, zmiernenie, nápravu alebo ukončenie skutočných alebo potenciálnych nepriaznivých vplyvov súvisiacich s daným aspektom, a výsledky takýchto opatrení a
zverejní metriky relevantné pre dané aspekty.
2. Správa a riadenie
18. Cieľom tejto kapitoly je stanoviť požiadavky na zverejňovanie, ktorými sa umožní pochopiť procesy, kontroly a postupy správy a riadenia zavedené na monitorovanie a riadenie aspektov udržateľnosti a dohľad nad nimi.
Požiadavka na zverejňovanie GOV-1 – Úloha správnych, riadiacich a dozorných orgánov
19. Podnik zverejňuje zloženie správnych, riadiacich a dozorných orgánov, ich úlohy a zodpovednosti a prístup k odborným znalostiam a zručnostiam v súvislosti s aspektmi udržateľnosti.
20. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je objasniť:
zloženie a rozmanitosť správnych, riadiacich a dozorných orgánov;
úlohy a zodpovednosti správnych, riadiacich a dozorných orgánov pri vykonávaní dohľadu nad procesom riadenia významných vplyvov, rizík a príležitostí vrátane úlohy vedenia pri týchto procesoch a
odborné znalosti a zručnosti jeho správnych, riadiacich a dozorných orgánov, pokiaľ ide o aspekty udržateľnosti alebo prístup k odborným znalostiam a zručnostiam.
21. Podnik zverejňuje tieto informácie o zložení a rozmanitosti členov správnych, riadiacich a dozorných orgánov podniku:
počet výkonných a nevýkonných členov;
zastupovanie zamestnancov a iných pracovníkov;
skúsenosti relevantné pre odvetvia, výrobky a geografické lokality podniku;
percentuálny podiel podľa pohlavia a iných aspektov rozmanitosti, ktoré podnik zohľadňuje. Rodová rozmanitosť v predstavenstve ( 13 ) sa vypočíta ako priemerný podiel žien a mužov medzi členmi predstavenstva a
percentuálny podiel nezávislých členov predstavenstva ( 14 ). V prípade podnikov s unitárnym vrcholovým orgánom to zodpovedá percentuálnemu podielu nezávislých nevýkonných členov vrcholového orgánu. V prípade podnikov s duálnym vrcholovým orgánom to zodpovedá percentuálnemu podielu nezávislých členov dozorného orgánu.
22. Podnik zverejňuje tieto informácie o úlohách a zodpovednostiach správnych, riadiacich a dozorných orgánov:
identitu správnych, riadiacich a dozorných orgánov (ako je výbor vrcholového orgánu alebo podobný orgán) alebo osoby (osôb) v rámci orgánu zodpovedného za dohľad nad vplyvmi, rizikami a príležitosťami;
ako sú zodpovednosti každého orgánu alebo jednotlivca za vplyvy, riziká a príležitostí zohľadnené v stanovách, mandátoch vrcholového orgánu a iných súvisiacich politikách podniku;
opis úlohy vedenia v procesoch, kontrolných mechanizmoch a postupoch v oblasti správy a riadenia, ktoré sa používajú na monitorovanie a riadenie vplyvov, rizík a príležitostí a na dohľad nad nimi, vrátane:
toho, či je táto úloha delegovaná konkrétnej pozícii na úrovni vedenia alebo výboru a ako sa vykonáva dohľad nad danou pozíciou alebo výborom;
informácií o hierarchických vzťahoch so správnymi, riadiacimi a dozornými orgánmi;
toho, či sa na riadenie vplyvov, rizík a príležitostí uplatňujú osobitné kontroly a postupy, a ak áno, ako sú integrované s ostatnými vnútornými funkciami, a
ako správne, riadiace a dozorné orgány a vyššie výkonné vedenie dohliada na stanovovanie cieľových hodnôt týkajúcich sa významných vplyvov, rizík a príležitostí, a ako monitoruje pokrok pri ich dosahovaní.
23. Zverejnenie zahŕňa opis toho, ako správne, riadiace a dozorné orgány určujú, či sú dostupné alebo budú vytvorené vhodné zručnosti a odborné znalosti na účely dohľadu nad aspektmi udržateľnosti vrátane:
odborných znalostí súvisiacich s udržateľnosťou, ktoré tieto orgány ako celok buď priamo majú, alebo môžu využiť, napríklad prostredníctvom prístupu k expertom alebo odbornej príprave, a
ako tieto zručnosti a odborné znalosti súvisia s významnými vplyvmi, rizikami a príležitosťami podniku.
Požiadavka na zverejňovanie GOV-2 – Informácie poskytované správnym, riadiacim a dozorným orgánom podniku a aspekty udržateľnosti, ktorými sa tieto orgány zaoberajú
24. Podnik zverejňuje to, ako sú správne, riadiace a dozorné orgány informované o aspektoch udržateľnosti a ako boli tieto aspekty riešené počas obdobia vykazovania.
25. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je zabezpečiť pochopenie toho, ako sú správne, riadiace a dozorné orgány informované o aspektoch udržateľnosti a akými informáciami a aspektmi sa zaoberali počas obdobia vykazovania. To zase podniku umožňuje pochopiť, či členovia týchto orgánov boli primerane informovaní a či boli schopní plniť svoje úlohy.
26. Podnik zverejňuje tieto informácie:
či, kým a ako často sú správne, riadiace a dozorné orgány vrátane ich príslušných výborov informované o významných vplyvoch, rizikách a príležitostiach (pozri požiadavku na zverejňovanie IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí tohto štandardu), vykonávaní náležitej starostlivosti a o výsledkoch a účinnosti politík, opatrení, metrík a cieľových hodnôt prijatých na ich riešenie;
ako správne, riadiace a dozorné orgány zohľadňujú vplyvy, riziká a príležitosti pri dohľade nad stratégiou podniku, jeho rozhodnutiami o významných transakciách a jeho procesom riadenia rizík vrátane toho, či zohľadnili kompromisy spojené s týmito vplyvmi, rizikami a príležitosťami, a
zoznam významných vplyvov, rizík a príležitostí, ktorými sa zaoberali správne, riadiace a dozorné orgány alebo ich príslušné výbory počas obdobia vykazovania.
Požiadavka na zverejňovanie GOV-3 – Začlenenie výkonnosti súvisiacej s udržateľnosťou do systémov stimulov
27. Podnik zverejňuje informácie o začlenení svojej výkonnosti súvisiacej s udržateľnosťou do systémov stimulov.
28. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je zabezpečiť pochopenie toho, či sú členom správnych, riadiacich a dozorných orgánov ponúknuté systémy stimulov, ktoré sú spojené s aspektmi udržateľnosti.
29. Podnik zverejňuje tieto informácie o systémoch stimulov a politikách odmeňovania spojených s aspektmi udržateľnosti pre členov správnych, riadiacich a dozorných orgánov podniku, ak existujú:
opis kľúčových vlastností systémov stimulov;
či sa výkonnosť posudzuje v porovnaní s konkrétnymi cieľovými hodnotami a/alebo vplyvmi súvisiacimi s udržateľnosťou, a ak áno, s ktorými;
či a ako sa metriky výkonnosti súvisiacej s udržateľnosťou považujú za referenčné hodnoty výkonnosti alebo sú zahrnuté do politík odmeňovania;
časť pohyblivej zložky odmeňovania, ktorá je závislá od cieľových hodnôt a/alebo vplyvov týkajúcich sa udržateľnosti, a
úroveň v rámci podniku, na ktorej sa schvaľujú a aktualizujú podmienky systémov stimulov.
Požiadavka na zverejňovanie GOV-4 – Vyhlásenie o náležitej starostlivosti
30. Podnik zverejňuje mapovanie informácií o procese náležitej starostlivosti uvedených v jeho vyhlásení o udržateľnosti.
31. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je uľahčiť pochopenie procesu náležitej starostlivosti podniku v súvislosti s aspektmi udržateľnosti.
32. Hlavné aspekty a kroky náležitej starostlivosti uvedené v ESRS 1 kapitole 4 Náležitá starostlivosť súvisia s niekoľkými prierezovými a tematickými požiadavkami na zverejňovanie podľa ESRS. Podnik poskytuje mapovanie, v ktorom sa vysvetľuje, ako a kde sa uplatňovanie hlavných aspektov podnikom a kroky procesu náležitej starostlivosti zohľadňujú v jeho vyhlásení o udržateľnosti, s cieľom umožniť znázornenie aktuálnych praktík podniku v súvislosti s náležitou starostlivosťou ( 15 ).
33. Touto požiadavkou na zverejňovanie sa neukladajú žiadne osobitné požiadavky na správanie, pokiaľ ide o opatrenia náležitej starostlivosti, a ani sa ňou nerozširuje ani nemení úloha správnych, riadiacich a dozorných orgánov stanovená v iných právnych alebo regulačných predpisoch.
Požiadavka na zverejňovanie GOV-5 – Riadenie rizík a vnútorné kontroly v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti
34. Podnik zverejňuje hlavné vlastnosti svojho systému riadenia rizík a vnútornej kontroly v súvislosti s procesom vykazovania informácií o udržateľnosti.
35. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je zabezpečiť pochopenie procesu riadenia rizík a procesu vnútornej kontroly podniku v súvislosti s vykazovaním informácií o udržateľnosti.
36. Podnik zverejňuje tieto informácie:
rozsah, hlavné vlastnosti a prvky procesov a systémov riadenia rizík a vnútornej kontroly v súvislosti s vykazovaním informácií o udržateľnosti;
uplatňovaný prístup k posudzovaniu rizík vrátane metodiky priorizovania rizík;
hlavné identifikované riziká a stratégie ich zmierňovania vrátane súvisiacich kontrol;
opis, ako podnik začleňuje zistenia vyplývajúce z jeho posúdenia rizík a vnútorných kontrol, pokiaľ ide o proces vykazovania informácií o udržateľnosti, do príslušných vnútorných funkcií a procesov, a
opis pravidelného oznamovania zistení uvedených v písmene d) správnym, riadiacim a dozorným orgánom.
3. Stratégia
37. V tejto kapitole sa stanovujú požiadavky na zverejňovanie, ktoré umožňujú pochopenie:
prvkov stratégie podniku, ktoré sa týkajú aspektov udržateľnosti, jeho obchodného modelu a hodnotového reťazca alebo ich ovplyvňujú;
toho, ako sa záujmy a stanoviská zainteresovaných strán podniku zohľadňujú v rámci stratégie a obchodného modelu podniku, a
výsledku posúdenia významných vplyvov, rizík a príležitostí podnikom vrátane toho, ako sú zdrojom informácií pre jeho stratégiu a obchodný model.
Požiadavka na zverejňovanie SBM-1 – Stratégia, obchodný model a hodnotový reťazec
38. Podnik zverejňuje prvky svojej stratégie, ktoré sa týkajú aspektov udržateľnosti, jeho obchodného modelu a hodnotového reťazca alebo ich ovplyvňujú.
39. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je opísať kľúčové prvky všeobecnej stratégie podniku, ktoré súvisia s aspektmi udržateľnosti alebo ich ovplyvňujú, a kľúčové prvky obchodného modelu a hodnotového reťazca podniku s cieľom zabezpečiť porozumenie expozícii podniku voči vplyvom, rizikám a príležitostiam a toho, kde vznikajú.
40. Podnik zverejňuje tieto informácie o kľúčových prvkoch svojej všeobecnej stratégie, ktoré súvisia s aspektmi udržateľnosti alebo ich ovplyvňujú:
opis:
významných skupín ponúkaných výrobkov a/alebo služieb vrátane zmien počas obdobia vykazovania (nové/odstránené výrobky a/alebo služby);
významných obsluhovaných trhov a/alebo skupín zákazníkov vrátane zmien počas obdobia vykazovania (nové/odstránené trhy a/alebo skupiny zákazníkov);
počtu zamestnancov podľa geografických oblastí a
ak je to relevantné a významné, výrobkov a služieb, ktoré sú zakázané na určitých trhoch;
rozčlenenie celkových výnosov, ako sú zahrnuté do účtovnej závierky, podľa významných odvetví ESRS. Ak podnik poskytuje vo svojej účtovnej závierke segmentové výkazníctvo, ako sa vyžaduje v IFRS 8 Prevádzkové segmenty, tieto informácie o odvetvových výnosoch sa v najväčšej možnej miere zosúladia s informáciami podľa IFRS 8;
zoznam dodatočných významných odvetví ESRS navyše k odvetviam zohľadneným v odseku 40 písm. b), ako sú činnosti, ktoré prinášajú medzipodnikové výnosy, v ktorých podnik rozvíja významné činnosti alebo v ktorých je alebo môže byť spojený s významnými vplyvmi. Identifikácia týchto dodatočných odvetví ESRS musí byť v súlade so spôsobom, akým boli zohľadnené podnikom pri vykonávaní jeho posúdenia významnosti, a so spôsobom, akým zverejňuje významné informácie špecifické pre dané odvetvie;
ak je to relevantné, vyhlásenie, v ktorom sa spolu so súvisiacimi výnosmi uvádza, že podnik pôsobí:
v odvetví fosílnych palív (uhlie, ropa a plyn) ( 16 ) [t. j. získava príjmy z prieskumu, dobývania, ťažby, výroby, spracovania, skladovania, rafinácie alebo distribúcie vrátane dopravy a skladovania fosílnych palív a obchodu s nimi v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 62 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 ( 17 )] vrátane rozčlenenia príjmov vyplývajúcich z uhlia, ropy a plynu, ako aj príjmov vyplývajúcich z hospodárskych činností súvisiacich s fosílnym plynom zosúladených s taxonómiou, ako sa vyžaduje v článku 8 ods. 7 písm. a) delegovaného nariadenia Komisie 2021/2178 ( 18 );
vo výrobe chemikálií ( 19 ), t. j. jeho činnosti patria do divízie 20.2 prílohy I k nariadeniu (ES) č. 1893/2006;
v oblasti kontroverzných zbraní ( 20 ) (protipechotné míny, kazetová munícia, chemické a biologické zbrane), a/alebo
v oblasti pestovania a výroby tabaku ( 21 );
jeho ciele súvisiace s udržateľnosťou z hľadiska významných skupín výrobkov a služieb, kategórií zákazníkov, geografických oblastí a vzťahov so zainteresovanými stranami;
posúdenie jeho súčasných významných výrobkov a/alebo služieb a významných trhov a skupín zákazníkov v súvislosti s jeho cieľmi súvisiacimi s udržateľnosťou a
prvky stratégie podniku, ktoré sa týkajú aspektov udržateľnosti alebo ich ovplyvňujú, vrátane hlavných budúcich výziev, kritických riešení alebo projektov, ktoré sa majú zaviesť, ak je to relevantné pre vykazovanie informácií o udržateľnosti.
41. Ak má podnik sídlo v členskom štáte EÚ, ktorý povoľuje oslobodenie od zverejňovania informácií uvedených v článku 18 ods. 1 písm. a) smernice 2013/34/EÚ ( 22 ), a ak podnik využil toto oslobodenie, môže vynechať rozčlenenie výnosov podľa významných odvetví ESRS, ako sa vyžaduje v odseku 40 písm. b). V tomto prípade podnik napriek tomu zverejňuje zoznam odvetví ESRS, ktoré sú pre podnik významné.
42. Podnik zverejňuje opis svojho obchodného modelu a hodnotového reťazca vrátane:
svojich vstupov a svojho prístupu k zhromažďovaniu, vytváraniu a zabezpečovaniu týchto vstupov;
svojich výstupov a výsledkov z hľadiska súčasných a očakávaných prínosov pre zákazníkov, investorov a iné zainteresované strany a
hlavných vlastností jeho upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca a pozície podniku v jeho hodnotovom reťazci vrátane opisu hlavných obchodných aktérov (ako sú kľúčoví dodávatelia, zákazníci, distribučné kanály a koncoví používatelia) a ich vzťahu s podnikom. Ak má podnik viacero hodnotových reťazcov, zverejnenie sa musí týkať kľúčových hodnotových reťazcov.
Požiadavka na zverejňovanie SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán
43. Podnik zverejňuje to, ako sa záujmy a stanoviská jeho zainteresovaných strán zohľadňujú v rámci stratégie a obchodného modelu podniku.
44. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je zabezpečiť pochopenie toho, ako záujmy a stanoviská zainteresovaných strán poskytujú informácie pre stratégiu a obchodný model podniku.
45. Podnik zverejňuje súhrnný opis:
zapojenia svojich zainteresovaných strán vrátane:
kľúčových zainteresovaných strán podniku;
toho, či dochádza k zapojeniu zainteresovaných strán a v prípade ktorých kategórií zainteresovaných strán k nemu dochádza;
toho, ako funguje;
jeho účelu a
toho, ako podnik zohľadňuje jeho výsledok;
toho, ako podnik chápe záujmy a stanoviská svojich kľúčových zainteresovaných strán, ktoré sa týkajú stratégie a obchodného modelu podniku, v rozsahu, v akom boli analyzované počas procesu náležitej starostlivosti a/alebo procesu posúdenia významnosti podniku (pozri požiadavku na zverejňovanie IRO-1 v tomto štandarde);
ak je to relevantné, zmien jeho stratégie a/alebo obchodného modelu vrátane:
toho, ako zmenil a plánuje zmeniť svoju stratégiu a/alebo obchodný model s cieľom riešiť záujmy a stanoviská svojich zainteresovaných strán;
akýchkoľvek ďalších plánovaných krokov a ich časového horizontu a
či je pravdepodobné, že tieto kroky zmenia vzťah so zainteresovanými stranami a ich stanoviská, a
či a ako sú správne, riadiace a dozorné orgány informované o stanoviskách a záujmoch ovplyvnených zainteresovaných strán, pokiaľ ide o vplyvy podniku v oblasti udržateľnosti.
Požiadavka na zverejňovanie SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom
46. Podnik zverejní informácie o svojich významných vplyvoch, rizikách a príležitostiach a o spôsobe ich interakcie s jeho stratégiou a obchodným modelom.
47. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je zabezpečiť pochopenie, pokiaľ ide o významné vplyvy, riziká a príležitosti, ktoré vyplývajú z posúdenia významnosti vykonaného podnikom, ako aj spôsob, akým vznikajú v dôsledku stratégie a obchodného modelu podniku a akým vedú k ich prispôsobeniu, a to vrátane prideľovania jeho zdrojov. Informácie, ktoré sa majú zverejniť o riadení významných vplyvov, rizík a príležitostí podniku, sú predpísané v tematických ESRS a v odvetvovo špecifických štandardoch, ktoré sa uplatňujú v spojení s minimálnymi požiadavkami na zverejňovanie týkajúcimi sa politík, opatrení a cieľových hodnôt stanovených v tomto štandarde.
48. Podnik zverejňuje:
stručný opis svojich významných vplyvov, rizík a príležitostí vyplývajúcich z jeho posúdenia významnosti (pozri požiadavku na zverejňovanie IRO-1 tohto štandardu) vrátane opisu toho, kde v jeho obchodnom modeli, vlastných činnostiach a upstreamovej a downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca sú sústreďované tieto významné vplyvy, riziká a príležitosti;
súčasné a očakávané účinky svojich významných vplyvov, rizík a príležitostí na obchodný model, hodnotový reťazec, stratégiu a rozhodovanie a to, ako reagoval alebo plánuje reagovať na tieto účinky, vrátane akýchkoľvek zmien, ktoré vykonal alebo plánuje vykonať vo svojej stratégii alebo obchodnom modeli ako súčasť svojich opatrení zameraných na riešenie konkrétnych významných vplyvov alebo rizík alebo na využívanie konkrétnych významných príležitostí;
vo vzťahu k významným vplyvom podniku:
spôsob, akým významné negatívne a pozitívne vplyvy podniku ovplyvňujú (alebo v prípade potenciálnych vplyvov pravdepodobne ovplyvnia) ľudí alebo životné prostredie;
informácie o tom, či a ako tieto vplyvy vznikajú v dôsledku stratégie a obchodného modelu podniku alebo sú s nimi spojené;
odôvodnene očakávané časové horizonty týchto vplyvov a
informácie o tom, či je podnik súčasťou významných vplyvov prostredníctvom svojich činností alebo z dôvodu svojich obchodných vzťahov, s opisom povahy príslušných činností alebo obchodných vzťahov;
súčasné finančné účinky významných rizík a príležitostí podniku na jeho finančnú situáciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky a významné riziká a príležitosti, v prípade ktorých existuje v nasledujúcom ročnom období vykazovania vysoké riziko významnej úpravy účtovnej hodnoty aktív a pasív vykazovaných v súvisiacej účtovnej závierke;
očakávané finančné účinky významných rizík a príležitostí podniku na jeho finančnú situáciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte vrátane odôvodnene očakávaných časových horizontov týchto účinkov. Patrí sem aj informácia o tom, ako podnik očakáva, že sa jeho finančná situácia, finančná výkonnosť a peňažné toky zmenia z krátkodobého, strednodobého a dlhodobého hľadiska vzhľadom na jeho stratégiu riadenia rizík a príležitostí, pričom sa zohľadnia:
jeho plány investícií a odpredaja (napríklad kapitálové výdavky, významné akvizície a odčlenenia, spoločné podniky, transformácia podnikania, inovácie, nové oblasti podnikania a vyraďovanie majetku) vrátane plánov, ku ktorým sa podnik zmluvne nezaviazal, a
plánované zdroje financovania podniku na realizáciu jeho stratégie;
informácie o odolnosti stratégie a obchodného modelu podniku, pokiaľ ide o jeho schopnosť riešiť významné vplyvy a riziká a využiť významné príležitosti. Podnik zverejní kvalitatívnu a prípadne aj kvantitatívnu analýzu odolnosti vrátane spôsobu vykonania analýzy a použitých časových horizontov podľa vymedzenia v ESRS 1 (pozri ESRS 1 kapitolu 6 Časové horizonty). Pri poskytovaní kvantitatívnych informácií môže podnik zverejniť jednotlivé sumy alebo rozsahy;
zmeny významných vplyvov, rizík a príležitostí v porovnaní s predchádzajúcim obdobím vykazovania a
špecifikáciu tých vplyvov, rizík a príležitostí, na ktoré sa vzťahujú požiadavky na zverejňovanie ESRS, na rozdiel od tých, na ktoré sa vzťahujú dodatočné zverejnenia špecifické pre daný subjekt, ktoré podnik používa.
49. Podnik môže zverejniť opisné informácie požadované v odseku 46 spolu so zverejneniami poskytnutými podľa príslušných tematických ESRS, pričom v takom prípade takisto predloží vyhlásenie o významných vplyvoch, rizikách a príležitostiach spolu so svojimi zverejneniami vypracovanými podľa tejto kapitoly ESRS 2.
4. Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
4.1. Zverejňovanie informácií o procese posudzovania významnosti
50. V tejto kapitole sa stanovujú požiadavky na zverejňovanie, ktoré umožňujú pochopiť:
postup na identifikáciu významných vplyvov, rizík a príležitostí a
informácie, ktoré podnik zahrnul do svojho vyhlásenia o udržateľnosti ako výsledok posúdenia významnosti.
Požiadavka na zverejňovanie IRO-1 – Opis postupu na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí
51. Podnik zverejní svoj postup na identifikáciu vplyvov, rizík a príležitostí a posúdenie toho, ktoré z nich sú významné.
52. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je zabezpečiť pochopenie postupu, prostredníctvom ktorého podnik identifikuje vplyvy, riziká a príležitosti a posudzuje ich významnosť, čo tvorí základ na určenie zverejnení v jeho vyhlásení o udržateľnosti (pozri ESRS 1 kapitolu 3 a súvisiace požiadavky na uplatňovanie, v ktorých sa stanovujú požiadavky a zásady týkajúce sa postupu na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí na základe zásady dvojitej významnosti).
53. Podnik zverejňuje tieto informácie:
opis metodík a predpokladov použitých v opísanom postupe;
prehľad postupu na identifikáciu, posúdenie, určenie priorít a monitorovanie, pokiaľ ide o potenciálne a skutočné vplyvy podniku na ľudí a životné prostredie, ktorý vychádza z procesu náležitej starostlivosti podniku, vrátane vysvetlenia toho, či a ako sa v rámci tohto postupu:
kladie dôraz na konkrétne činnosti, obchodné vzťahy, geografické oblasti alebo iné faktory, ktoré vedú k zvýšenému riziku nepriaznivých vplyvov;
berú do úvahy vplyvy, na ktorých sa podnik podieľa prostredníctvom svojich vlastných činností alebo v dôsledku obchodných vzťahov;
zahŕňajú konzultácie s ovplyvnenými zainteresovanými stranami s cieľom pochopiť, ako môžu byť ovplyvnené, a s externými odborníkmi;
určujú priority negatívnych vplyvov na základe ich relatívnej závažnosti a pravdepodobnosti (pozri ESRS 1 oddiel 3.4. Významnosť vplyvu) a prípadne pozitívnych vplyvov na základe ich relatívnej miery, rozsahu a pravdepodobnosti a či a ako sa určuje, ktoré aspekty udržateľnosti sú významné na účely vykazovania, a to vrátane kvalitatívnych alebo kvantitatívnych prahových hodnôt a ďalších kritérií použitých podľa ESRS 1 oddielu 3.4. Významnosť vplyvu;
prehľad postupu, ktorý sa používa na identifikovanie, posúdenie, určenie priorít a monitorovanie rizík a príležitostí, ktoré majú alebo môžu mať finančné vplyvy. Toto zverejnenie obsahuje:
informáciu o tom, ako podnik zvážil prepojenia svojich vplyvov a závislostí s rizikami a príležitosťami, ktoré môžu vyplynúť z týchto vplyvov a závislostí;
►C1 informáciu o tom, ako podnik posudzuje pravdepodobnosť, intenzitu a povahu účinkov identifikovaného rizika a príležitostí (napríklad kvalitatívne alebo kvantitatívne prahové hodnoty a ďalšie kritériá použité podľa ESRS 1 oddielu 3.5. Finančná významnosť); ◄
informáciu o tom, ako podnik určuje prioritu rizík súvisiacich s udržateľnosťou v porovnaní s inými druhmi rizík vrátane používania nástrojov na posudzovanie rizík;
opis rozhodovacieho procesu a súvisiacich postupov vnútornej kontroly;
rozsah a spôsob, akým sa postup na identifikáciu, posúdenie a riadenie vplyvov a rizík integruje do celkového procesu riadenia rizík podniku a používa na hodnotenie celkového rizikového profilu podniku a procesov riadenia rizík;
rozsah a spôsob, akým sa postup na identifikáciu, posúdenie a riadenie príležitostí integruje do celkového procesu riadenia podniku, ak je to relevantné;
vstupné parametre, ktoré používa (napríklad zdroje údajov, rozsah zahrnutých činností a podrobnosti použité v predpokladoch), a
informáciu o tom, či a ako sa postup zmenil v porovnaní s predchádzajúcim obdobím vykazovania, keď bol postup naposledy zmenený, a budúce dátumy revízie posúdenia významnosti.
Požiadavka na zverejňovanie IRO-2 – Požiadavky na zverejňovanie v štandardoch ESRS, na ktoré sa vzťahuje vyhlásenie podniku o udržateľnosti
54. Podnik vykazuje požiadavky na zverejňovanie, ktoré spĺňa, v rámci svojho vyhlásenia o udržateľnosti.
55. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je zabezpečiť pochopenie požiadaviek na zverejňovanie zahrnutých do vyhlásenia podniku o udržateľnosti a tém, ktoré boli na základe posúdenia významnosti vynechané ako nevýznamné.
56. Podnik uvedie zoznam požiadaviek na zverejňovanie, ktoré boli splnené pri vypracúvaní vyhlásenia o udržateľnosti na základe výsledku posúdenia významnosti (pozri ESRS 1 kapitolu 3), vrátane čísel strán a/alebo odsekov, v ktorých sa príslušné zverejnenia nachádzajú vo vyhlásení o udržateľnosti. Môže sa uviesť ako index obsahu. Podnik takisto zahrnie tabuľku všetkých údajových bodov vyplývajúcich z iných právnych predpisov EÚ uvedených v dodatku B k tomuto štandardu, pričom uvedie, kde ich možno nájsť vo vyhlásení o udržateľnosti, a zahrnie tie, ktoré podnik posúdil ako nevýznamné, pričom v takom prípade podnik v súlade s ESRS 1 ods. 35 uvedie v tabuľke „nevýznamné“.
57. Ak podnik dospeje k záveru, že zmena klímy nie je významná, v dôsledku čoho vynechá všetky požiadavky na zverejňovanie podľa ESRS E1 Zmena klímy, musí zverejniť podrobné vysvetlenie záverov svojho posúdenia významnosti v súvislosti so zmenou klímy (pozri ESRS 2 IRO-2 Požiadavky na zverejňovanie v štandardoch ESRS, na ktoré sa vzťahuje vyhlásenie podniku o udržateľnosti) vrátane výhľadovej analýzy podmienok, ktoré by mohli viesť podnik k záveru, že zmena klímy je významná v budúcnosti.
58. Ak podnik dospeje k záveru, že iná téma ako zmena klímy nie je významná, v dôsledku čoho vynechá všetky požiadavky na zverejňovanie podľa príslušného tematického ESRS, môže poskytnúť stručné vysvetlenie záverov svojho posúdenia významnosti pre danú tému.
59. Podnik poskytne vysvetlenie spôsobu, akým určil významné informácie, ktoré sa majú zverejniť v súvislosti s vplyvmi, rizikami a príležitosťami, ktoré posúdil ako významné, vrátane použitia prahových hodnôt a/alebo spôsobu, akým uplatnil kritériá uvedené v ESRS 1 oddiele 3.2. Významné aspekty a významnosť informácií.
4.2 Minimálne požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa politík a opatrení
60. V tomto oddiele sa stanovujú minimálne požiadavky na zverejňovanie, ktoré sa majú zahrnúť, keď podnik zverejňuje informácie o svojich politikách a opatreniach na predchádzanie skutočným a potenciálnym významným vplyvom, ich zmierňovanie a nápravu, na riešenie významných rizík a/alebo na využitie významných príležitostí (spoločne ďalej len „riadenie významných aspektov udržateľnosti“). Uplatňujú sa spolu s požiadavkami na zverejňovanie – vrátane požiadaviek na uplatňovanie – stanovenými v príslušných tematických a odvetvových ESRS. Uplatňujú sa aj vtedy, keď podnik pripravuje zverejnenia špecifické pre daný subjekt.
61. Príslušné zverejnenia sa musia uvádzať spolu so zverejneniami, ktoré sú predpísané v relevantných ESRS. Ak sa jedna politika alebo rovnaké opatrenia vzťahujú na viac vzájomne prepojených aspektov udržateľnosti, podnik môže zverejniť požadované informácie vo svojom vykazovaní v rámci jedného tematického ESRS a uviesť krížový odkaz pri ostatných tematických ESRS.
62. Ak podnik nemôže zverejniť informácie o politikách a opatreniach požadované podľa príslušných ESRS, pretože neprijal politiky a/alebo opatrenia týkajúce sa konkrétneho aspektu udržateľnosti, uvedie túto skutočnosť a dôvody, pre ktoré neprijal politiky a/alebo opatrenia. Podnik môže zverejniť časový rámec, v ktorom ich plánuje prijať.
Minimálna požiadavka na zverejňovanie – MDR-P Politiky – Politiky prijaté na účely riadenia významných aspektov udržateľnosti
63. Podnik uplatňuje minimálne požiadavky na zverejňovanie vymedzené v tomto ustanovení pri zverejňovaní politík, ktoré má zavedené pre každý aspekt udržateľnosti identifikovaný ako významný.
64. Cieľom tejto minimálnej požiadavky na zverejňovanie je zabezpečiť pochopenie politík, ktoré podnik zaviedol na predchádzanie skutočným a potenciálnym vplyvom, ich zmierňovanie a nápravu, na riešenie rizík a na využitie príležitostí.
65. Podnik zverejňuje informácie o politikách prijatých na účely riadenia významných aspektov udržateľnosti. Zverejnenie obsahuje tieto informácie:
opis kľúčových prvkov obsahu politiky vrátane jej všeobecných cieľov a toho, ktorých významných vplyvov, rizík alebo príležitostí sa týka, a procesu monitorovania;
opis rozsahu pôsobnosti politiky alebo jej výnimiek v zmysle činností, upstreamovej a/alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca, geografických oblastí a prípadne ovplyvnených skupín zainteresovaných strán;
najvyššiu úroveň riadenia v organizácii podniku, ktorá je zodpovedná za vykonávanie politiky;
ak je to relevantné, odkaz na štandardy alebo iniciatívy tretích strán, ktoré sa podnik zaviazal dodržiavať prostredníctvom vykonávania politiky;
ak je to relevantné, opis toho, ako sa pri stanovení politiky zohľadňovali záujmy kľúčových zainteresovaných strán, a
ak je to relevantné, či a ako podnik sprístupňuje politiku potenciálne ovplyvneným zainteresovaným stranám a zainteresovaným stranám, ktoré potrebujú pomoc pri jej vykonávaní.
Minimálna požiadavka na zverejňovanie – MDR-A Opatrenia – Opatrenia a zdroje v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti
66. Podnik uplatňuje požiadavky na obsah zverejnení uvedené v tomto ustanovení pri opise opatrení, prostredníctvom ktorých riadi každý významný aspekt udržateľnosti, vrátane akčných plánov a pridelených a/alebo plánovaných zdrojov.
67. Cieľom tejto minimálnej požiadavky na zverejňovanie je zabezpečiť pochopenie kľúčových opatrení, ktoré podnik prijal a/alebo plánuje prijať na predchádzanie skutočným a potenciálnym vplyvom, ich zmierňovanie a nápravu a na riešenie rizík a využitie príležitostí a prípadne na dosiahnutie cieľov a cieľových hodnôt súvisiacich politík.
68. Ak si vykonávanie politiky vyžaduje opatrenia alebo komplexný akčný plán na dosiahnutie príslušných cieľov a aj vtedy, keď sa opatrenia vykonávajú bez konkrétnej politiky, podnik zverejňuje tieto informácie:
zoznam kľúčových opatrení prijatých v roku vykazovania a plánovaných do budúcnosti, ich očakávané výsledky a prípadne spôsob, akým ich vykonávanie prispieva k dosiahnutiu cieľov a cieľových hodnôt politiky;
rozsah pôsobnosti kľúčových opatrení (t. j. pôsobnosť v zmysle činností, upstreamovej a/alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca, geografických oblastí a prípadne ovplyvnených skupín zainteresovaných strán);
časové horizonty, v rámci ktorých podnik plánuje dokončiť jednotlivé kľúčové opatrenia;
ak je to relevantné, kľúčové opatrenia (spolu s výsledkami) prijaté s cieľom poskytnúť nápravné opatrenie a spolupracovať na jeho poskytnutí alebo podporiť jeho poskytnutie tým, ktorí boli poškodení skutočnými významnými vplyvmi;
ak je to relevantné, kvantitatívne a kvalitatívne informácie týkajúce sa pokroku pri vykonávaní opatrení alebo akčných plánov zverejnených v predchádzajúcich obdobiach.
69. Ak si vykonávanie akčného plánu vyžaduje významné prevádzkové náklady (ďalej len „OpEx“) a/alebo kapitálové výdavky (ďalej len „CapEx“), podnik:
opíše druh súčasných a budúcich finančných a iných zdrojov pridelených na akčný plán, v relevantných prípadoch vrátane príslušných podmienok nástrojov udržateľného financovania, ako sú zelené dlhopisy, sociálne dlhopisy a zelené úvery, environmentálnych alebo sociálnych cieľov a toho, či schopnosť realizovať opatrenia alebo akčný plán závisí od konkrétnych predpokladov, napr. od poskytnutia finančnej podpory alebo od vývoja verejnej politiky a trhu;
uvedie výšku súčasných finančných zdrojov a vysvetlí, ako súvisia s najrelevantnejšími sumami uvedenými v účtovnej závierke, a
uvedie výšku budúcich finančných zdrojov.
5. Metriky a cieľové hodnoty
70. V tejto kapitole sa stanovujú minimálne požiadavky na zverejňovanie, ktoré podnik musí zahrnúť pri zverejňovaní informácií o svojich metrikách a cieľových hodnotách týkajúcich sa jednotlivých významných aspektov udržateľnosti. Uplatňujú sa spolu s požiadavkami na zverejňovanie – vrátane požiadaviek na uplatňovanie – stanovenými v príslušných tematických ESRS. Uplatňujú sa aj vtedy, keď podnik pripravuje zverejnenia špecifické pre daný subjekt.
71. Príslušné zverejnenia sa musia uvádzať spolu so zverejneniami, ktoré sú predpísané v tematických ESRS.
72. Ak podnik nemôže zverejniť informácie o cieľových hodnotách požadované v rámci relevantných tematických ESRS, pretože nestanovil cieľové hodnoty týkajúce sa daného aspektu udržateľnosti, uvedie túto skutočnosť a dôvody, pre ktoré cieľové hodnoty neprijal. Podnik môže zverejniť časový rámec, v ktorom ich plánuje prijať.
Minimálna požiadavka na zverejňovanie – MDR-M Metriky – Metriky v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti
73. Podnik uplatňuje požiadavky týkajúce sa obsahu zverejnení uvedené v tomto ustanovení pri zverejňovaní metrík, ktoré má zavedené pre každý významný aspekt udržateľnosti.
74. Cieľom tejto minimálnej požiadavky na zverejňovanie je zabezpečiť pochopenie metrík, ktoré podnik používa na sledovanie účinnosti svojich opatrení na riadenie významných aspektov udržateľnosti.
75. Podnik zverejní všetky metriky, ktoré používa na hodnotenie výkonnosti a účinnosti vo vzťahu k významnému vplyvu, riziku alebo príležitosti.
76. Metriky zahŕňajú metriky vymedzené v ESRS, ako aj metriky identifikované pre konkrétny subjekt, a to buď prevzaté z iných zdrojov, alebo vyvinuté samotným podnikom.
77. Podnik pre každú metriku:
zverejní metodiky a významné predpoklady, na ktorých je založená, vrátane obmedzení použitých metodík;
zverejní informáciu o tom, či meranie danej metriky overuje iný externý orgán ako poskytovateľ uistenia, a ak áno, ktorý orgán;
označí a vymedzí metriku použitím zmysluplných, jasných a presných názvov a opisov;
ak je ako merná jednotka uvedená mena, použije menu vykazovania svojej účtovnej závierky.
Minimálna požiadavka na zverejňovanie – MDR-T Cieľové hodnoty – Sledovanie účinnosti politík a opatrení prostredníctvom cieľových hodnôt
78. Podnik uplatňuje požiadavky týkajúce sa obsahu zverejnení uvedené v tomto ustanovení pri zverejňovaní informácií o cieľových hodnotách, ktoré si stanovil pre každý významný aspekt udržateľnosti.
79. Cieľom tejto minimálnej požiadavky na zverejňovanie je pre každý významný aspekt udržateľnosti zabezpečiť pochopenie:
toho, či a ako podnik sleduje účinnosť svojich opatrení na riešenie významných vplyvov, rizík a príležitostí, vrátane metrík, ktoré na to používa;
merateľných časovo ohraničených cieľových hodnôt zameraných na výsledky, ktoré podnik stanovil na splnenie cieľov politiky vymedzených z hľadiska očakávaných výsledkov pre ľudí, životné prostredie alebo podnik, pokiaľ ide o významné vplyvy, riziká a príležitosti;
celkového pokroku pri dosahovaní stanovených cieľových hodnôt v priebehu času;
toho, či a ako podnik v prípade, že nestanovil merateľné časovo ohraničené cieľové hodnoty zamerané na výsledky, napriek tomu sleduje účinnosť svojich opatrení na riešenie významných vplyvov, rizík a príležitostí a meria pokrok pri dosahovaní cieľov svojich politík, a
toho, či a ako sú zainteresované strany zapojené do určovania cieľových hodnôt pre každý významný aspekt udržateľnosti.
80. Podnik zverejní merateľné časovo ohraničené cieľové hodnoty zamerané na výsledky týkajúce sa významných aspektov udržateľnosti, ktoré stanovil na posúdenie pokroku. Zverejnenie obsahuje pre každú cieľovú hodnotu tieto informácie:
opis vzťahu cieľovej hodnoty k cieľom politiky;
vymedzenú úroveň cieľovej hodnoty, ktorá sa má dosiahnuť, prípadne vrátane toho, či je cieľová hodnota absolútna alebo relatívna a v akej jednotke sa meria;
rozsah pôsobnosti cieľovej hodnoty vrátane činností podniku a/alebo upstreamovej a/alebo downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca, ak je to relevantné, a geografických hraníc;
východiskovú hodnotu a východiskový rok, od ktorého sa meria pokrok;
obdobie, na ktoré sa vzťahuje cieľová hodnota, a ak je to relevantné, akékoľvek míľniky alebo priebežné cieľového hodnoty;
metodiky a významné predpoklady použité na vymedzenie cieľových hodnôt, prípadne vrátane vybraného scenára, zdrojov údajov, zosúladenia s cieľmi vnútroštátnej politiky, politiky EÚ alebo medzinárodnej politiky a spôsobu, akým cieľové hodnoty zohľadňujú širší kontext udržateľného rozvoja a/alebo miestnu situáciu, v ktorej sa realizujú vplyvy;
či sú cieľové hodnoty podniku týkajúce sa environmentálnych aspektov založené na presvedčivých vedeckých dôkazoch;
či a ako sú zainteresované strany zapojené do určovania cieľových hodnôt pre každý významný aspekt udržateľnosti;
akékoľvek zmeny v cieľových hodnotách a zodpovedajúcich metrikách alebo východiskových metodikách merania, významných predpokladoch, obmedzeniach, zdrojoch a procesoch zberu údajov, ktoré boli prijaté v rámci vymedzeného časového horizontu. To zahŕňa vysvetlenie dôvodov týchto zmien a ich účinku na porovnateľnosť (pozri požiadavku na zverejňovanie BP-2 Zverejňovanie informácií v súvislosti s osobitnými okolnosťami v rámci tohto štandardu) a
výkonnosť vo vzťahu k zverejneným cieľovým hodnotám vrátane informácií o tom, ako sa cieľová hodnota monitoruje a reviduje a aké metriky sa používajú, informácií o tom, či je pokrok v súlade s pôvodným plánom, a analýzy trendov alebo významných zmien vo výkonnosti podniku pri dosahovaní cieľovej hodnoty.
81. Ak podnik nestanovil žiadne merateľné cieľové hodnoty zamerané na výsledky:
môže zverejniť, či sa takéto cieľové hodnoty stanovia a aký je časový rámec na ich stanovenie, alebo dôvody, prečo podnik neplánuje stanoviť takéto cieľové hodnoty;
zverejní, či napriek tomu sleduje účinnosť svojich politík a opatrení vo vzťahu k významnému vplyvu, riziku a príležitosti v oblasti udržateľnosti, a ak áno:
všetky procesy, ktorými to zabezpečuje;
vymedzenú úroveň ambícií, ktorá sa má dosiahnuť, a akékoľvek kvalitatívne alebo kvantitatívne ukazovatele, ktoré používa na hodnotenie pokroku, vrátane východiskového obdobia, od ktorého sa meria pokrok.
Dodatok A
Požiadavky na uplatňovanie
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS 2 a má rovnakú platnosť ako ostatné časti štandardu.
1. Základ pre vypracovanie
Požiadavka na zverejňovanie BP-1 – Všeobecný základ pre vypracovanie vyhlásení o udržateľnosti
AR 1. Pri opise toho, v akom rozsahu sa vyhlásenie o udržateľnosti vzťahuje na upstreamovú a downstreamovú časť hodnotového reťazca podniku (pozri ESRS 1 oddiel 5.1. Vykazujúci podnik a hodnotový reťazec), podnik môže rozlišovať medzi:
rozsahom, v akom sa jeho posúdenie významnosti vplyvov, rizík a príležitostí vzťahuje na upstreamovú a/alebo downstreamovú časť jeho hodnotového reťazca;
rozsahom, v akom sa jeho politiky, opatrenia a cieľové hodnoty vzťahujú na jeho hodnotový reťazec, a
rozsahom, v akom zahŕňa údaje upstreamovej a/alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca pri zverejňovaní informácií o metrikách.
Požiadavka na zverejňovanie BP-2 – Zverejňovanie informácií v súvislosti s osobitnými okolnosťami
AR 2. Podnik môže zverejniť informáciu o tom, či sa spolieha na akékoľvek európske štandardy schválené podľa európskeho normalizačného systému (normy ISO/IEC alebo CEN/CENELEC), ako aj rozsah, v akom údaje a procesy, ktoré sa používajú na účely vykazovania informácií o udržateľnosti, overil externý poskytovateľ uistenia a zistil, že sú v súlade s príslušnou normou ISO/IEC alebo CEN/CENELEC.
2. Správa a riadenie
Požiadavka na zverejňovanie GOV-1 – Úloha správnych, riadiacich a dozorných orgánov
AR 3. Pri opise úlohy a zodpovedností správnych, riadiacich a dozorných orgánov v súvislosti s aspektmi udržateľnosti podnik môže uviesť:
aspekty udržateľnosti, nad ktorými sa vykonáva dohľad, pokiaľ ide o environmentálne a sociálne aspekty a aspekty v oblasti správy a riadenia, ktorým podnik môže čeliť, vrátane:
akéhokoľvek posúdenia a zmien aspektov stratégie a obchodného modelu podniku v oblasti udržateľnosti;
identifikácie a posúdenia významných rizík, príležitostí a vplyvov;
súvisiacich politík a cieľových hodnôt, akčných plánov a vyčlenených zdrojov a
vykazovania informácií o udržateľnosti;
formu takéhoto dohľadu pre každý z uvedených aspektov: t. j. informácie, konzultácie alebo rozhodovanie a
spôsob, akým je takýto dohľad organizovaný a formalizovaný, t. j. procesy, ktorými sa správne, riadiace a dozorné orgány zapájajú do týchto aspektov udržateľnosti.
AR 4. Pri opise organizácie správy a riadenia podniku v súvislosti s aspektmi udržateľnosti môže byť k opisu komplexnej správnej a riadiacej štruktúry priložené jej znázornenie vo forme diagramu.
AR 5. Opis úrovne odborných znalostí alebo prístupu k odborným znalostiam správnych, riadiacich a dozorných orgánov možno podložiť znázornením zloženia orgánov vrátane členov, ktorí majú odborné znalosti a orgány sa na nich spoliehajú pri dohľade nad aspektmi udržateľnosti, a informáciou o tom, ako orgány využívajú tieto odborné znalosti. V opise podnik posúdi, akým spôsobom sú odborné znalosti a zručnosti relevantné pre významné vplyvy, riziká a príležitosti podniku, a či orgány a/alebo ich členovia majú prístup k iným zdrojom odborných znalostí, ako sú napríklad konkrétni odborníci a odborná príprava, ako aj ďalšie vzdelávacie iniciatívy na aktualizáciu a rozvoj odborných znalostí v oblasti udržateľnosti v rámci týchto orgánov.
Požiadavka na zverejňovanie GOV-2 – Informácie poskytované správnym, riadiacim a dozorným orgánom podniku a aspekty udržateľnosti, ktorými sa tieto orgány zaoberajú
AR 6. V závislosti od štruktúry podniku sa správne, riadiace a dozorné orgány môžu zamerať na všeobecné cieľové hodnoty, zatiaľ čo vedenie podniku sa zameria na podrobnejšie cieľové hodnoty. V takomto prípade môže podnik zverejniť, ako orgány správy a riadenia zabezpečujú zavedenie vhodného mechanizmu na monitorovanie výkonnosti.
Požiadavka na zverejňovanie GOV-3 – Začlenenie výkonnosti súvisiacej s udržateľnosťou do systémov stimulov
AR 7. V prípade podnikov registrovaných na regulovanom trhu by táto požiadavka na zverejňovanie mala byť v súlade so správou o odmeňovaní predpísanou v článkoch 9a a 9b smernice 2007/36/ES o výkone určitých práv akcionárov spoločností registrovaných na regulovanom trhu. Podľa ustanovení ESRS 1 odsekov 119, 120 a 122 môže podnik registrovaný na regulovanom trhu uviesť odkaz na svoju správu o odmeňovaní.
Požiadavka na zverejňovanie GOV-4 – Vyhlásenie o náležitej starostlivosti
AR 8. Mapovanie požadované v odseku 30 sa môže predložiť vo forme tabuľky s krížovými odkazmi medzi základnými prvkami náležitej starostlivosti, pokiaľ ide o vplyvy na ľudí a životné prostredie, a príslušnými zverejneniami vo vyhlásení podniku o udržateľnosti, ako sa uvádza ďalej v texte.
AR 9. Podnik môže do tabuľky uvedenej ďalej v texte vložiť ďalšie stĺpce s cieľom jasne identifikovať tie zverejnenia, ktoré sa týkajú vplyvov na ľudí a/alebo životné prostredie, keďže v niektorých prípadoch môže viac zverejnení poskytovať informácie o tom istom kroku náležitej starostlivosti.
AR 10. Hlavné odkazy na základné prvky náležitej starostlivosti v medzinárodných nástrojoch, konkrétne v hlavných zásadách OSN v oblasti podnikania a ľudských práv a v usmerneniach OECD pre nadnárodné podniky, sú uvedené v ESRS 1 kapitole 4.
ZÁKLADNÉ PRVKY NÁLEŽITEJ STAROSTLIVOSTI |
ODSEKY VO VYHLÁSENÍ O UDRŽATEĽNOSTI |
a) začlenenie náležitej starostlivosti do správy a riadenia, stratégie a obchodného modelu |
|
b) zapojenie ovplyvnených zainteresovaných strán do všetkých kľúčových krokov náležitej starostlivosti |
|
c) identifikácia a posúdenie nepriaznivých vplyvov |
|
d) prijatie opatrení na riešenie týchto nepriaznivých vplyvov |
|
e) sledovanie účinnosti týchto snáh a poskytovanie informácií |
|
Požiadavka na zverejňovanie GOV-5 – Riadenie rizík a vnútorné kontroly v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti
AR 11. Táto požiadavka na zverejňovanie sa zameriava výlučne na procesy vnútornej kontroly v oblasti procesov vykazovania informácií o udržateľnosti. Podnik môže zohľadniť riziká, ako je úplnosť a integrita údajov, presnosť výsledkov odhadu, dostupnosť údajov upstreamovej a/alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca a načasovanie dostupnosti informácií.
3. Stratégia
Požiadavka na zverejňovanie SBM-1 – Stratégia, obchodný model a hodnotový reťazec
AR 12. Na účely poskytnutia informácií o odvetviach požadovaných v odseku 40 podnik zmapuje svoje významné činnosti podľa odvetví ESRS. Ak kód pre podsektor neexistuje, použije sa označenie „iné“.
AR 13. Na účely zverejnení požadovaných v odseku 40 je skupina ponúkaných výrobkov a/alebo služieb, skupina obsluhovaných trhov a/alebo zákazníkov alebo odvetvie ESRS pre podnik významná (-é), ak spĺňa jedno alebo obe z týchto kritérií:
predstavuje viac ako 10 % príjmov podniku;
je spojená (-é) s významnými skutočnými vplyvmi alebo významnými potenciálnymi negatívnymi vplyvmi podniku.
AR 14. Podnik pri vypracúvaní zverejnení týkajúcich sa jeho obchodného modelu a hodnotového reťazca zohľadní:
svoje kľúčové činnosti, zdroje, distribučné kanály a segmenty zákazníkov;
svoje kľúčové obchodné vzťahy a ich kľúčové vlastnosti vrátane vzťahov so zákazníkmi a dodávateľmi;
štruktúru nákladov a príjmy svojich obchodných segmentov v súlade s požiadavkami na zverejňovanie IFRS 8 v účtovnej závierke, ak je to relevantné;
potenciálne vplyvy, riziká a príležitosti vo svojom významnom odvetví (odvetviach) a ich možný vzťah k vlastnému obchodnému modelu alebo hodnotovému reťazcu.
AR 15. Kontextové informácie môžu byť zvlášť relevantné pre používateľov vyhlásenia podniku o udržateľnosti, aby pochopili, do akej miery zverejnenia zahŕňajú informácie o upstreamovej a/alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca. Opis hlavných vlastností upstreamovej a/alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca a prípadne identifikácia kľúčových hodnotových reťazcov by mali podporiť pochopenie toho, ako podnik uplatňuje požiadavky ESRS 1 kapitoly 5, ako aj posúdenie významnosti, ktoré podnik vykonáva v súlade s ESRS 1 kapitolou 3. V opise sa môže poskytnúť prehľad na vysokej úrovni o kľúčových vlastnostiach subjektov upstreamovej a/alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca, v ktorom sa uvedie ich relatívny príspevok k výkonnosti a situácii podniku a vysvetlí sa, ako prispievajú k vytváraniu hodnoty podniku.
Požiadavka na zverejňovanie SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán
AR 16. Stanoviská a záujmy zainteresovaných strán, ktoré sú vyjadrené ako súčasť zapojenia zainteresovaných strán prostredníctvom procesu náležitej starostlivosti podniku, môžu byť relevantné pre jeden alebo viac aspektov jeho stratégie alebo obchodného modelu. Môžu teda ovplyvniť rozhodnutia podniku týkajúce sa budúceho smerovania stratégie alebo obchodného modelu.
Požiadavka na zverejňovanie SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom
AR 17. Pri opise toho, kde v upstreamovej a/alebo downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca sa sústreďujú významné vplyvy, riziká a príležitosti, podnik zohľadní: geografické oblasti, zariadenia alebo druhy aktív, vstupov, výstupov a distribučných kanálov.
AR 18. Toto zverejnenie možno vyjadriť z hľadiska jedného vplyvu, rizika alebo príležitosti, alebo agregáciou skupín významných vplyvov, rizík a príležitostí, ak tento prístup poskytne relevantnejšie informácie a nezahmlieva významné informácie.
4. Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie IRO-2 – Požiadavky na zverejňovanie v štandardoch ESRS, na ktoré sa vzťahuje vyhlásenie podniku o udržateľnosti
AR 19. Bez ohľadu na základ pre prezentáciu informácií o aspektoch udržateľnosti uvedených v ESRS 1 kapitole 8 Štruktúra vyhlásenia o udržateľnosti môže podnik zverejniť zoznam požiadaviek na zverejňovanie, ktoré boli splnené pri vypracúvaní vyhlásenia o udržateľnosti (pozri odsek 54), v časti všeobecných informácií alebo v iných častiach vyhlásenia o udržateľnosti, podľa toho, čo považuje za vhodné. Podnik môže použiť index obsahu, t. j. tabuľkový zoznam požiadaviek na zverejňovanie zahrnutých do vyhlásenia o udržateľnosti s uvedením miesta, kde sú uvedené (strana/odseky).
Minimálna požiadavka na zverejňovanie – MDR-P Politiky – Politiky prijaté na účely riadenia významných aspektov udržateľnosti
AR 20. Vzhľadom na vzájomnú závislosť medzi vplyvmi na ľudí a životné prostredie, rizikami a príležitosťami sa jedna politika môže vzťahovať na viacero významných aspektov udržateľnosti vrátane aspektov, ktorými sa zaoberá viac ako jeden tematický ESRS. Ak sa napríklad jedna politika vzťahuje na environmentálny aspekt aj na sociálny aspekt, podnik môže vykázať informácie o tejto politike v tej časti svojho vyhlásenia o udržateľnosti, ktorá sa týka životného prostredia. V takom prípade by mal v časti týkajúcej sa sociálnych aspektov uviesť krížový odkaz na časť o životnom prostredí, v ktorej sú vykázané informácie o danej politike. Rovnako sa politika môže vykázať v časti týkajúcej sa sociálnych aspektov s krížovým odkazom na túto politiku v časti o životnom prostredí.
AR 21. V opise rozsahu pôsobnosti politiky sa môže vysvetliť, ktorých činností a/alebo segmentov vlastných činností alebo upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca podniku sa týka. V opise môžu byť vysvetlené aj ďalšie hranice relevantné pre konkrétnu tému alebo okolnosti podniku, čo môže zahŕňať geografické oblasti, životné cykly atď. V určitých prípadoch, napr. ak sa politika nevzťahuje na celý hodnotový reťazec, môže podnik poskytnúť jasné informácie týkajúce sa rozsahu hodnotového reťazca zahrnutého v rámci politiky.
Minimálna požiadavka na zverejňovanie – MDR-A Opatrenia – Opatrenia a zdroje v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti
AR 22. Kľúčovými opatreniami v kontexte tejto minimálnej požiadavky na zverejňovanie sú tie opatrenia, ktoré významne prispievajú k dosahovaniu cieľov podniku pri riešení významných vplyvov, rizík a príležitostí. Z dôvodu zrozumiteľnosti možno kľúčové opatrenia v prípade potreby agregovať.
AR 23. Informácie o prideľovaní zdrojov sa môžu predložiť vo forme tabuľky a rozčleniť na kapitálové výdavky a prevádzkové náklady a do relevantných časových rámcov, ako aj na zdroje použité v aktuálnom roku vykazovania a zdroje, ktorých pridelenie je naplánované v konkrétnych časových horizontoch.
5. Metriky a cieľové hodnoty
Minimálna požiadavka na zverejňovanie – MDR-T Cieľové hodnoty – Sledovanie účinnosti politík a opatrení prostredníctvom cieľových hodnôt
AR 24. Pri zverejňovaní cieľových hodnôt týkajúcich sa predchádzania vplyvom na životné prostredie alebo ich zmierňovania podnik uprednostní cieľové hodnoty súvisiace so znižovaním vplyvov uvádzané v absolútnom vyjadrení pred tými, ktoré sa uvádzajú v relatívnom vyjadrení. Ak sa cieľové hodnoty zameriavajú na predchádzanie sociálnym vplyvom alebo ich zmierňovanie, môžu sa uvádzať z hľadiska účinkov na ľudské práva, blahobyt alebo pozitívne výsledky pre ovplyvnené zainteresované strany.
AR 25. Informácie o pokroku pri dosahovaní cieľových hodnôt sa môžu predložiť v komplexnej tabuľke, a to vrátane informácií o východiskovej a cieľovej hodnote, míľnikoch a dosiahnutej výkonnosti v predchádzajúcich obdobiach.
AR 26. Keď podnik opisuje pokrok pri dosahovaní cieľov politiky v prípade neexistencie merateľnej cieľovej hodnoty, môže určiť východiskovú hodnotu, podľa ktorej sa pokrok posudzuje. Podnik môže napríklad posudzovať zvýšenie miezd pracovníkov, ktorí nedosahujú spravodlivú mzdu, podľa percentuálnej hodnoty zvýšenia; alebo môže posudzovať kvalitu svojich vzťahov s miestnymi komunitami podľa podielu problémov predložených komunitami, ktoré boli vyriešené k ich spokojnosti. Východisková hodnota a posúdenie pokroku sa musia vzťahovať na vplyvy, riziká a príležitosti, ktoré sú základom významnosti aspektu, ktorý sa rieši danou politikou.
Dodatok B
Zoznam údajových bodov v prierezových a tematických štandardoch vyplývajúcich z iných právnych predpisov EÚ
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS 2. V nasledujúcej tabuľke sú uvedené údajové body v ESRS 2 a tematických ESRS, ktoré vychádzajú z iných právnych predpisov EÚ.
Požiadavka na zverejňovanie a súvisiaci údajový bod |
Odkaz na nariadenie o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb (1) |
Odkaz na pilier 3 (2) |
Odkaz na nariadenie o referenčných hodnotách (3) |
Odkaz na právny predpis EÚ v oblasti klímy (4) |
ESRS 2 GOV-1 Rodová rozmanitosť v predstavenstve, odsek 21 písm. d) |
ukazovateľ č. 13 v tabuľke 1 prílohy 1 |
|
delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1816 (5), príloha II |
|
ESRS 2 GOV-1 Percentuálny podiel členov predstavenstva, ktorí sú nezávislí, odsek 21 písm. e) |
|
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II |
|
ESRS 2 GOV-4 Vyhlásenie o náležitej starostlivosti, odsek 30 |
ukazovateľ č. 10 v tabuľke 3 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS 2 SBM-1 Účasť na činnostiach súvisiacich s činnosťami v oblasti fosílnych palív, odsek 40 písm. d) bod i |
ukazovateľ č. 4 v tabuľke 1 prílohy 1 |
článok 449a nariadenia (EÚ) č. 575/2013; vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/2453 (6) tabuľka 1: Kvalitatívne informácie o environmentálnom riziku a tabuľka 2: Kvalitatívne informácie o sociálnom riziku |
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II |
|
ESRS 2 SBM-1 Účasť na činnostiach súvisiacich s chemickou výrobou, odsek 40 písm. d) bod ii |
ukazovateľ č. 9 v tabuľke 2 prílohy 1 |
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II |
|
ESRS 2 SBM-1 Účasť na činnostiach súvisiacich s kontroverznými zbraňami, odsek 40 písm. d) bod iii |
ukazovateľ č. 14 v tabuľke 1 prílohy 1 |
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1818 (7), článok 12 ods. 1, delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II |
|
ESRS 2 SBM-1 Účasť na činnostiach súvisiacich s pestovaním a výrobou tabaku, odsek 40 písm. d) bod iv) |
|
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1818, článok 12 ods. 1, delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II |
|
ESRS E1-1 Plán transformácie na dosiahnutie klimatickej neutrality do roku 2050, odsek 14 |
|
|
|
nariadenie (EÚ) 2021/1119, článok 2 ods. 1 |
ESRS E1-1 Podniky vylúčené z uplatňovania referenčných hodnôt v súlade s Parížskou dohodou, odsek 16 písm. g) |
|
článok 449a nariadenia (EÚ) č. 575/2013; vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/2453 vzor 1: Banková kniha – riziko transformácie súvisiace so zmenou klímy: kreditná kvalita expozícií podľa sektorov, emisií a zostatkovej splatnosti |
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1818, článok 12 ods. 1 písm. d) až g) a článok 12 ods. 2 |
|
ESRS E1-4 Cieľové hodnoty zníženia emisií skleníkových plynov, odsek 34 |
ukazovateľ č. 4 v tabuľke 2 prílohy 1 |
článok 449a nariadenia (EÚ) č. 575/2013; vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/2453 vzor 3: Banková kniha – riziko transformácie súvisiace so zmenou klímy: metrika zosúladenia |
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1818, článok 6 |
|
ESRS E1-5 Spotreba energie z fosílnych zdrojov rozčlenená podľa zdrojov (len odvetvia s veľkým vplyvom na klímu), odsek 38 |
ukazovateľ č. 5 v tabuľke 1 a ukazovateľ č. 5 v tabuľke 2 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS E1-5 Spotreba energie a energetický mix, odsek 37 |
ukazovateľ č. 5 v tabuľke 1 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS E1-5 Energetická náročnosť súvisiaca s činnosťami v odvetviach s veľkým vplyvom na klímu, odseky 40 až 43 |
ukazovateľ č. 6 v tabuľke 1 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS E1-6 Hrubé emisie rozsahu 1, 2, 3 a celkové emisie skleníkových plynov, odsek 44 |
ukazovatele č. 1 a 2 v tabuľke 1 prílohy 1 |
článok 449a; nariadenie (EÚ) č. 575/2013; vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/2453 vzor 1: Banková kniha – riziko transformácie súvisiace so zmenou klímy: kreditná kvalita expozícií podľa sektorov, emisií a zostatkovej splatnosti |
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1818, článok 5 ods. 1, článok 6 a článok 8 ods. 1 |
|
ESRS E1-6 Hrubé emisie skleníkových plynov, odseky 53 až 55 |
ukazovateľ č. 3 v tabuľke 1 prílohy 1 |
článok 449a nariadenia (EÚ) č. 575/2013; vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/2453 vzor 3: Banková kniha – riziko transformácie súvisiace so zmenou klímy: metrika zosúladenia |
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1818, článok 8 ods. 1 |
|
ESRS E1-7 Odstránené emisie skleníkových plynov a uhlíkové kredity, odsek 56 |
|
|
|
nariadenie (EÚ) 2021/1119, článok 2 ods. 1 |
ESRS E1-9 Expozícia referenčného portfólia voči fyzickým rizikám súvisiacim s klímou, odsek 66 |
|
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1818, príloha II; delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II |
|
ESRS E1-9 Rozčlenenie peňažných súm podľa akútneho a chronického fyzického rizika, odsek 66 písm. a) ESRS E1-9 Lokalita významných aktív ohrozených významným fyzickým rizikom, odsek 66 písm. c) |
|
článok 449a nariadenia (EÚ) č. 575/2013; vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/2453 odseky 46 a 47; Vzor 5: Banková kniha – fyzické riziko súvisiace so zmenou klímy: expozície voči fyzickému riziku. |
|
|
ESRS E1-9 Rozčlenenie účtovnej hodnoty nehnuteľného majetku podľa tried energetickej účinnosti, odsek 67 písm. c) |
|
článok 449a nariadenia (EÚ) č. 575/2013; vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/2453, odsek 34; vzor 2: Banková kniha – riziko transformácie súvisiace so zmenou klímy: úvery zabezpečené kolaterálom vo forme nehnuteľného majetku – energetická efektívnosť kolaterálu |
|
|
ESRS E1-9 Stupeň expozície portfólia voči klimatickým príležitostiam, odsek 69 |
|
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1818, príloha II |
|
ESRS E2-4 Množstvo jednotlivých znečisťujúcich látok uvedených v prílohe II k nariadeniu o E-PRTR (Európsky register uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok), ktoré sa vylučujú do ovzdušia, vody a pôdy, odsek 28 |
ukazovateľ č. 8 v tabuľke 1 prílohy 1, ukazovateľ č. 2 v tabuľke 2 prílohy 1, ukazovateľ č. 1 v tabuľke 2 prílohy 1, ukazovateľ č. 3 v tabuľke 2 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS E3-1 Vodné a morské zdroje, odsek 9 |
ukazovateľ č. 7 v tabuľke 2 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS E3-1 Osobitná politika, odsek 13 |
ukazovateľ č. 8 v tabuľke 2 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS E3-1 Udržateľné oceány a moria, odsek 14 |
ukazovateľ č. 12 v tabuľke 2 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS E3-4 Celkové množstvo recyklovanej a opätovne použitej vody, odsek 28 písm. c) |
ukazovateľ č. 6,2 v tabuľke 2 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS E3-4 Celková spotreba vody v m3 na čisté príjmy z vlastnej činnosti, odsek 29 |
ukazovateľ č. 6,1 v tabuľke 2 prílohy 1 |
|
|
|
►C1 ESRS 2 – SBM 3 – E4 odsek 16 písm. a) bod i) ◄ |
ukazovateľ č. 7 v tabuľke 1 prílohy 1 |
|
|
|
►C1 ESRS 2 – SBM 3 – E4 odsek 16 písm. b) ◄ |
ukazovateľ č. 10 v tabuľke 2 prílohy 1 |
|
|
|
►C1 ESRS 2 – SBM 3 – E4 odsek 16 písm. c) ◄ |
ukazovateľ č. 14 v tabuľke 2 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS E4-2 Postupy alebo politiky zamerané na udržateľnosť pôdohospodárstva/poľnohospodárstva, odsek 24 písm. b) |
ukazovateľ č. 11 v tabuľke 2 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS E4-2 Postupy alebo politiky pre udržateľné oceány/moria, odsek 24 písm. c) |
ukazovateľ č. 12 v tabuľke 2 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS E4-2 Politiky na riešenie odlesňovania, odsek 24 písm. d) |
ukazovateľ č. 15 v tabuľke 2 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS E5-5 Nerecyklovaný odpad, odsek 37 písm. d) |
ukazovateľ č. 13 v tabuľke 2 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS E5-5 Nebezpečný odpad a rádioaktívny odpad, odsek 39 |
ukazovateľ č. 9 v tabuľke 1 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS 2 – SBM3 – S1 Riziko incidentov nútenej práce, odsek 14 písm. f) |
ukazovateľ č. 13 v tabuľke 3 prílohy I |
|
|
|
ESRS 2 – SBM3 – S1 Riziko incidentov detskej práce, odsek 14 písm. g) |
ukazovateľ č. 12 v tabuľke 3 prílohy I |
|
|
|
ESRS S1-1 Záväzky politiky v oblasti ľudských práv, odsek 20 |
ukazovateľ č. 9 v tabuľke 3 a ukazovateľ č. 11 v tabuľke 1 prílohy I |
|
|
|
ESRS S1-1 Politiky náležitej starostlivosti v prípade otázok, ktorými sa zaoberajú základné dohovory Medzinárodnej organizácie práce 1 – 8, odsek 21 |
|
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II |
|
ESRS S1-1 Procesy a opatrenia na predchádzanie obchodovaniu s ľuďmi, odsek 22 |
ukazovateľ č. 11 v tabuľke 3 prílohy I |
|
|
|
ESRS S1-1 Politika alebo systém riadenia v oblasti predchádzania nehodám na pracovisku, odsek 23 |
ukazovateľ č. 1 v tabuľke 3 prílohy I |
|
|
|
ESRS S1-3 Mechanizmy vybavovania sťažností/reklamácií, odsek 32 písm. c) |
ukazovateľ č. 5 v tabuľke 3 prílohy I |
|
|
|
ESRS S1-14 Počet úmrtí a počet a miera pracovných úrazov, odsek 88 písm. b) a c) |
ukazovateľ č. 2 v tabuľke 3 prílohy I |
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II |
|
ESRS S1-14 Počet dní neodpracovaných v dôsledku zranení, nehôd, úmrtí alebo choroby, odsek 88 písm. e) |
ukazovateľ č. 3 v tabuľke 3 prílohy I |
|
|
|
ESRS S1-16 Neupravený rozdiel v odmeňovaní žien a mužov, odsek 97 písm. a) |
ukazovateľ č. 12 v tabuľke 1 prílohy I |
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II |
|
ESRS S1-16 Index založený na nadmernom odmeňovaní výkonného riaditeľa, odsek 97 písm. b) |
ukazovateľ č. 8 v tabuľke 3 prílohy I |
|
|
|
ESRS S1-17 Incidenty diskriminácie, odsek 103 písm. a) |
ukazovateľ č. 7 v tabuľke 3 prílohy I |
|
|
|
ESRS S1-17 Nerešpektovanie hlavných zásad v oblasti podnikania a ľudských práv a usmernení OECD, odsek 104 písm. a) |
ukazovateľ č. 10 v tabuľke 1 a ukazovateľ č. 14 v tabuľke 3 prílohy I |
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II; delegované nariadenie (EÚ) 2020/1818, článok 12 ods. 1 |
|
ESRS 2 – SBM3– S2 Významné riziko detskej práce alebo nútenej práce v hodnotovom reťazci, odsek 11 písm. b) |
ukazovatele č. 12 a 13 v tabuľke 3 prílohy I |
|
|
|
ESRS S2-1 Záväzky politiky v oblasti ľudských práv, odsek 17 |
ukazovateľ č. 9 v tabuľke 3 a ukazovateľ č. 11 v tabuľke 1 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS S2-1 Politiky týkajúce sa pracovníkov v hodnotovom reťazci, odsek 18 |
ukazovatele č. 11 a 4 v tabuľke 3 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS S2-1 Nerešpektovanie hlavných zásad v oblasti podnikania a ľudských práv a usmernení OECD, odsek 19 |
ukazovateľ č. 10 v tabuľke 1 prílohy 1 |
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II; delegované nariadenie (EÚ) 2020/1818, článok 12 ods. 1 |
|
ESRS S2-1 Politiky náležitej starostlivosti v prípade otázok, ktorými sa zaoberajú základné dohovory Medzinárodnej organizácie práce 1 – 8, odsek 19 |
|
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II |
|
ESRS S2-4 Problémy a incidenty v oblasti ľudských práv súvisiace s upstreamovou a downstreamovou časťou hodnotového reťazca, odsek 36 |
ukazovateľ č. 14 v tabuľke 3 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS S3-1 Záväzky politiky v oblasti ľudských práv, odsek 16 |
ukazovateľ č. 9 v tabuľke 3 prílohy 1 a ukazovateľ č. 11 v tabuľke 1 prílohy 1 |
|
|
|
►C1 ESRS S3-1 ESRS S3-1 Nerešpektovanie hlavných zásad v oblasti podnikania a ľudských práv, zásad Medzinárodnej organizácie práce (ďalej len „MOP“) alebo usmernení OECD, odsek 17 ◄ |
ukazovateľ č. 10 v tabuľke 1 prílohy 1 |
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II; delegované nariadenie (EÚ) 2020/1818, článok 12 ods. 1 |
|
ESRS S3-4 Problémy a incidenty v oblasti ľudských práv, odsek 36 |
ukazovateľ č. 14 v tabuľke 3 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS S4-1 Politiky týkajúce sa spotrebiteľov a koncových používateľov, odsek 16 |
ukazovateľ č. 9 v tabuľke 3 a ukazovateľ č. 11 v tabuľke 1 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS S4-1 Nerešpektovanie hlavných zásad v oblasti podnikania a ľudských práv a usmernení OECD, odsek 17 |
ukazovateľ č. 10 v tabuľke 1 prílohy 1 |
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II; delegované nariadenie (EÚ) 2020/1818, článok 12 ods. 1 |
|
ESRS S4-4 Problémy a incidenty v oblasti ľudských práv, odsek 35 |
ukazovateľ č. 14 v tabuľke 3 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS G1-1 Dohovor Organizácie Spojených národov proti korupcii, odsek 10 písm. b) |
ukazovateľ č. 15 v tabuľke 3 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS G1-1 Ochrana oznamovateľov nekalých praktík, odsek 10 písm. d) |
ukazovateľ č. 6 v tabuľke 3 prílohy 1 |
|
|
|
ESRS G1-4 Pokuty za porušenie právnych predpisov proti korupcii a proti úplatkárstvu, odsek 24 písm. a) |
ukazovateľ č. 17 v tabuľke 3 prílohy 1 |
|
delegované nariadenie (EÚ) 2020/1816, príloha II |
|
ESRS G1-4 Normy proti korupcii a proti úplatkárstvu, odsek 24 písm. b) |
ukazovateľ č. 16 v tabuľke 3 prílohy 1 |
|
|
|
(1)
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088 z 27. novembra 2019 o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb (nariadenie o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb) (Ú. v. EÚ L 317, 9.12.2019, s. 1).
(2)
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (nariadenie o kapitálových požiadavkách „CRR“) (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).
(3)
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1011 z 8. júna 2016 o indexoch používaných ako referenčné hodnoty vo finančných nástrojoch a finančných zmluvách alebo na meranie výkonnosti investičných fondov, ktorým sa menia smernice 2008/48/ES a 2014/17/EÚ a nariadenie (EÚ) č. 596/2014 (Ú. v. EÚ L 171, 29.6.2016, s. 1).
(4)
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).
(5)
Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1816 zo 17. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1011, pokiaľ ide o vysvetlenie vo vyhlásení o referenčnej hodnote týkajúce sa toho, ako sa environmentálne, sociálne a správne faktory odzrkadľujú v jednotlivých poskytnutých a uverejnených referenčných hodnotách (Ú. v. EÚ L 406, 3.12.2020, s. 1).
(6)
Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/2453 z 30. novembra 2022, ktorým sa menia vykonávacie technické predpisy stanovené vo vykonávacom nariadení (EÚ) 2021/637, pokiaľ ide o zverejňovanie informácií o rizikách environmentálneho, sociálneho a správneho dosahu (Ú. v. EÚ L 324, 19.12.2022, s. 1).
(7)
Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1818 zo 17. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1011, pokiaľ ide o minimálne normy pre referenčné hodnoty EÚ pre investície do transformácie hospodárstva v súvislosti so zmenou klímy a referenčné hodnoty EÚ pre investície v súlade s Parížskou dohodou (Ú. v. EÚ L 406, 3.12.2020, s. 17). |
Dodatok C
Požiadavky na zverejňovanie a uplatňovanie v tematických ESRS, ktoré sú uplatniteľné v spojení s ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS 2 a má rovnakú platnosť ako ostatné časti štandardu. V tabuľke ďalej sú uvedené požiadavky v tematických ESRS, ktoré treba zohľadniť pri zverejňovaní na základe požiadaviek na zverejňovanie v ESRS 2.
ESRS 2 časť Zverejňovanie Požiadavka |
Príslušný odsek ESRS |
GOV-1 Úloha správnych, riadiacich a dozorných orgánov |
ESRS G1 Obchodné správanie (odsek 5) |
GOV-3 Začlenenie výkonnosti súvisiacej s udržateľnosťou do systémov stimulov |
ESRS E1 Zmena klímy (odsek 13) |
SBM-2 Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán |
ESRS S1 Vlastná pracovná sila (odsek 12) ESRS S2 Pracovníci v hodnotovom reťazci (odsek 9) ESRS S3 Ovplyvnené spoločenstvá (odsek 7) ESRS S4 Spotrebitelia a koncoví používatelia (odsek 8) |
SBM-3 Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom |
ESRS E1 Zmena klímy (odseky 18 až 19) ESRS E4 Biodiverzita a ekosystémy (odsek 16) ESRS S1 Vlastná pracovná sila (odseky 13 až 16) ESRS S2 Pracovníci v hodnotovom reťazci (odseky 10 až 13) ESRS S3 Ovplyvnené spoločenstvá (odseky 8 až 11) ESRS S4 Spotrebitelia a koncoví používatelia (odseky 9 až 12) |
IRO-1 Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí |
ESRS E1 Zmena klímy (odseky 20 až 21) ESRS E2 Znečisťovanie (odsek 11) ESRS E3 Vodné a morské zdroje (odsek 8) ESRS E4 Biodiverzita a ekosystémy (odseky 17 až 19) ESRS E5 Využívanie zdrojov a obehové hospodárstvo (odsek 11) ESRS G1 Obchodné správanie (odsek 6) |
ESRS E1
ZMENA KLÍMY
Obsah
Cieľ |
|
Interakcia s inými ESRS |
|
Požiadavky na zverejňovanie |
|
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Správa a riadenie |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 GOV-3 Začlenenie výkonnosti súvisiacej s udržateľnosťou do systémov stimulov |
Stratégia |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-1 – Plán transformácie pre zmierňovanie zmeny klímy |
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s klímou |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-2 – Politiky týkajúce sa zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-3 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s politikami v oblasti zmeny klímy |
Metriky a cieľové hodnoty |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-4 – Cieľové hodnoty týkajúce sa zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-5 – Spotreba energie a energetický mix |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-6 – Hrubé emisie rozsahu 1, 2, 3 a celkové emisie skleníkových plynov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-7 – Odstránené emisie skleníkových plynov a projekty znižovania emisií skleníkových plynov financované prostredníctvom uhlíkových kreditov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-8 – Interné stanovovanie cien uhlíka |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-9 – Očakávané finančné vplyvy významných fyzických rizík a rizík spojených s transformáciou a potenciálnych klimatických príležitostí |
Dodatok A: |
Požiadavky na uplatňovanie |
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Stratégia |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-1 – Plán transformácie pre zmierňovanie zmeny klímy |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-2 – Politiky týkajúce sa zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy |
– |
Požiadavky na zverejňovanie E1-3 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s politikami v oblasti zmeny klímy |
Metriky a cieľové hodnoty |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-4 – Cieľové hodnoty týkajúce sa zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-5 – Spotreba energie a energetický mix |
– |
Požiadavky na zverejňovanie E1-6 – Hrubé emisie rozsahu 1, 2, 3 a celkové emisie skleníkových plynov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-7 – Odstránené emisie skleníkových plynov a projekty znižovania emisií skleníkových plynov financované prostredníctvom uhlíkových kreditov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-8 – Interné stanovovanie cien uhlíka |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E1-9 – Očakávané finančné vplyvy významných fyzických rizík a rizík spojených s transformáciou a potenciálnych klimatických príležitostí |
Cieľ
1. Cieľom tohto štandardu je špecifikovať požiadavky na zverejňovanie, ktoré umožnia používateľom vyhlásení o udržateľnosti porozumieť:
tomu, ako podnik ovplyvňuje zmenu klímy z hľadiska významných pozitívnych a negatívnych skutočných a potenciálnych vplyvov;
minulému, súčasnému a budúcemu úsiliu podniku v oblasti zmierňovania v súlade s Parížskou dohodou (alebo aktualizovanou medzinárodnou dohodou o zmene klímy), ktoré je v súlade s cieľom obmedziť globálne otepľovanie na 1,5 °C;
plánom a kapacite podniku prispôsobiť svoju stratégiu a obchodný model v súlade s prechodom na udržateľné hospodárstvo a prispievať k obmedzeniu globálneho otepľovania na 1,5 °C;
akýmkoľvek ďalším opatreniam, ktoré podnik prijal na predchádzanie skutočným alebo potenciálnym negatívnym vplyvom, ich zmierňovanie alebo nápravu a na riešenie rizík a príležitostí, ako aj výsledku takýchto opatrení;
povahe, druhu a rozsahu významných rizík a príležitostí podniku vyplývajúcich z jeho vplyvov a závislostí súvisiacimi so zmenou klímy a tomu, ako ich podnik riadi, a
krátkodobým, strednodobým a dlhodobým finančným vplyvom rizík a príležitostí, ktoré vyplývajú z vplyvov a závislostí podniku súvisiacich so zmenou klímy.
2. Požiadavky na zverejňovanie uvedené v tomto štandarde zohľadňujú požiadavky súvisiacich právnych predpisov a nariadení EÚ (t. j. právny predpis EÚ v oblasti klímy ( 23 ), nariadenie o normách pre klimatické referenčné hodnoty ( 24 ), nariadenie o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb ( 25 ), taxonómia EÚ ( 26 ) a požiadavky na zverejňovanie orgánu EBA týkajúce sa piliera 3 ( 27 )).
3. Tento štandard sa vzťahuje na požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa týchto aspektov udržateľnosti: Zmierňovanie zmeny klímy a Adaptácia na zmenu klímy. Vzťahuje sa aj na záležitosti súvisiace s energiou, pokiaľ sú relevantné pre zmenu klímy.
4. Zmierňovanie zmeny klímy sa týka úsilia podniku v rámci všeobecného procesu obmedzenia zvyšovania globálnej priemernej teploty na 1,5 °C v porovnaní s úrovňou pred priemyselnou revolúciou v súlade s Parížskou dohodou. Tento štandard sa vzťahuje na požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa okrem iného siedmich skleníkových plynov, a to oxidu uhličitého (CO2), metánu (CH4), oxidu dusného (N2O), neúplne fluórovaných uhľovodíkov (HFC), úplne fluórovaných uhľovodíkov (PFC), fluoridu sírového (SF6) a fluoridu dusitého (NF3). Vzťahuje sa aj na požiadavky na zverejňovanie v súvislosti s tým, ako podnik rieši svoje emisie skleníkových plynov, ako aj príslušné riziká spojené s transformáciou.
5. Adaptácia na zmenu klímy sa týka procesu prispôsobenia podniku skutočnej a očakávanej zmene klímy.
6. Tento štandard sa vzťahuje na požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa klimatických nebezpečenstiev, ktoré môžu viesť k fyzickým klimatickým rizikám pre podnik, ako aj jeho adaptačných riešení na zníženie týchto rizík. Vzťahuje sa aj na riziká spojené s transformáciou v súvislosti s potrebnou adaptáciou na klimatické nebezpečenstvá.
7. Požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa „energie“ sa vzťahujú na všetky druhy výroby a spotreby energie.
Interakcia s inými ESRS
8. Látky poškodzujúce ozónovú vrstvu (ODS), oxidy dusíka (NOx) a oxidy síry (SOx), sú popri ďalších emisiách do ovzdušia spojené so zmenou klímy, ale vzťahujú sa na nich požiadavky na zverejňovanie uvedené v ESRS E2.
9. Na vplyvy na ľudí, ktoré môžu byť výsledkom transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo, sa vzťahujú ESRS S1 Vlastná pracovná sila, ESRS S2 Pracovníci v hodnotovom reťazci, ESRS S3 Ovplyvnené spoločenstvá a ESRS S4 Spotrebitelia a koncoví používatelia.
10. Zmierňovanie zmeny klímy a adaptácia na zmenu klímy sú úzko prepojené témy, ktorými sa zaoberá najmä štandard ESRS E3, Vodné a morské zdroje, a ESRS E4, Biodiverzita a ekosystémy. Pokiaľ ide o vodu a ako je načrtnuté v tabuľke klimatických nebezpečenstiev v AR 11, tento štandard sa zaoberá akútnymi a chronickými fyzickými rizikami vyplývajúcimi z nebezpečenstiev týkajúcich sa vody a oceánov. Stratou biodiverzity a degradáciou ekosystému, ktoré môžu byť spôsobené zmenou klímy, sa zaoberá ESRS E4, Biodiverzita a ekosystémy.
11. Tento štandard by sa mal vykladať a uplatňovať v spojení s ESRS 1 Všeobecné požiadavky a ESRS 2 Všeobecné zverejnenia.
Požiadavky na zverejňovanie
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
12. Požiadavky uvedené v tomto oddiele by sa mali vykladať a uplatňovať v spojení so zverejňovaním informácií požadovaným na základe ESRS 2 v kapitole 2, Správa a riadenie, kapitole 3, Stratégia, a kapitole 4, Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí. ►C1 Výsledné zverejnenia sa predkladajú vo vyhlásení o udržateľnosti spolu so zverejneniami požadovanými na základe ESRS 2, s výnimkou ESRS 2 SBM-3 Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom, v prípade ktorých môže podnik v súlade s ESRS 2 odsekom 49 predložiť zverejnenia spoločne s inými zverejneniami požadovanými v tomto tematickom štandarde. ◄
Správa a riadenie
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 GOV-3 Začlenenie výkonnosti súvisiacej s udržateľnosťou do systémov stimulov
13. Podnik zverejní, či a akým spôsobom zohľadňuje úvahy súvisiace s klímou pri odmeňovaní členov správnych, riadiacich a kontrolných orgánov vrátane toho, či bola posúdená ich výkonnosť v súvislosti s cieľovými hodnotami znižovania emisií skleníkových plynov vykázanými na základe požiadavky na zverejňovanie E1-4, a percentuálneho podielu odmeny priznanej v súčasnom období, ktorý je spojený s úvahami súvisiacimi s klímou, spolu s vysvetlením úvah súvisiacich s klímou.
Stratégia
Požiadavka na zverejňovanie E1-1 – Plán transformácie pre zmierňovanie zmeny klímy
14. Podnik zverejní svoj plán transformácie pre zmierňovanie zmeny klímy ( 28 ).
15. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumenie minulému, súčasnému aj budúcemu úsiliu podniku v oblasti zmierňovania, aby sa zabezpečilo, že jeho stratégia a obchodný model sú v súlade s transformáciou na udržateľné hospodárstvo a s ambíciou obmedziť globálne otepľovanie na 1,5 °C v súlade s Parížskou dohodou a s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050, a prípade s expozíciou podniku voči činnostiam súvisiacim s uhlím, ropou a plynom.
16. Informácie požadované v odseku 14 zahŕňajú:
s odkazom na cieľové hodnoty znižovania emisií skleníkových plynov (na základe požiadavky na zverejňovanie E1-4) vysvetlenie toho, ako sú cieľové hodnoty podniku v súlade s obmedzením globálneho otepľovania na 1,5 °C v súlade s Parížskou dohodou;
s odkazom na cieľové hodnoty znižovania emisií skleníkových plynov (na základe požiadavky na zverejňovanie E1-4) a opatrenia na zmiernenie zmeny klímy (na základe požiadavky na zverejňovanie E1-3) vysvetlenie identifikovaných nástrojov dekarbonizácie a kľúčových plánovaných opatrení vrátane zmien portfólia výrobkov a služieb podniku a prijatia nových technológií podnikom v rámci jeho vlastných činností alebo upstreamovej a/alebo downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca;
s odkazom na opatrenia na zmiernenie zmeny klímy (na základe požiadavky na zverejňovanie E1-3) vysvetlenie a kvantifikáciu investícií a financovania podniku na podporu vykonávania jeho plánu transformácie spolu s odkazom na kľúčové ukazovatele výkonnosti CapEx zosúladených s taxonómiou a prípadne plánov CapEx, ktoré podnik zverejňuje v súlade s delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2021/2178;
kvalitatívne posúdenie potenciálnych uzamknutých emisií skleníkových plynov z kľúčových aktív a výrobkov podniku. Súčasťou toho bude aj vysvetlenie, či a ako tieto emisie môžu ohroziť dosahovanie cieľových hodnôt podniku týkajúcich sa znižovania emisií skleníkových plynov a byť faktorom rizika spojeného s transformáciou, a prípadne aj vysvetlenie plánov podniku týkajúcich sa riadenia jeho aktív a výrobkov s vysokými emisiami skleníkových plynov a energeticky náročných aktív a výrobkov;
v prípade podnikov s hospodárskymi činnosťami, na ktoré sa vzťahujú delegované nariadenia o adaptácii na zmenu klímy alebo o zmierňovaní zmeny klímy v rámci nariadenia o taxonómii, vysvetlenie všetkých cieľov alebo plánov (CapEx, plány CapEx, OpEx), ktoré podnik má na zosúladenie svojich hospodárskych činností (príjmy, CapEx, OpEx) s kritériami stanovenými v delegovanom nariadení Komisie 2021/2139 ( 29 );
prípadne zverejnenie významných súm CapEx investovaných počas obdobia vykazovania týkajúcich sa hospodárskych činností súvisiacich s uhlím, ropou a plynom ( 30 );
zverejnenie toho, či je podnik vylúčený z referenčných hodnôt EÚ v súlade s Parížskou dohodou ( 31 );
vysvetlenie toho, ako je plán transformácie zakotvený v celkovej obchodnej stratégii a finančnom plánovaní podniku a ako je s nimi zosúladený;
či plán transformácie schválili správne, riadiace a dozorné orgány, a
vysvetlenie pokroku podniku dosiahnutého pri vykonávaní plánu transformácie.
17. V prípade, že podnik nemá zavedený plán transformácie, uvedie, či a kedy plán transformácie prijme.
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom
18. Podnik v prípade každého významného rizika súvisiaceho s klímou, ktoré identifikoval, uvedie, či subjekt považuje riziko za fyzické riziko v oblasti klímy alebo za riziko transformácie súvisiace s klímou .
19. Podnik opíše odolnosť svojej stratégie a obchodného modelu vo vzťahu k zmene klímy. Tento opis obsahuje:
rozsah analýzy odolnosti;
to, ako a kedy sa analýza odolnosti vykonala, vrátane použitia analýzy klimatických scenárov, ako sa uvádza v požiadavke na zverejňovanie týkajúcej sa ESRS 2 IRO-1 a odsekoch o súvisiacich požiadavkách na uplatňovanie, a
výsledky analýzy odolnosti vrátane výsledkov používania analýzy scenárov.
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s klímou
20. Podnik opíše postup na identifikáciu a posúdenie vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s klímou. Tento opis zahŕňa jeho proces, pokiaľ ide o:
vplyvy na zmenu klímy, najmä emisie skleníkových plynov podniku (ako sa vyžaduje na základe požiadavky na zverejňovanie ESRS E1-6);
fyzické riziká v oblasti klímy vo vlastných činnostiach a vo všetkých upstreamových a downstreamových častiach hodnotového reťazca, najmä:
identifikáciu klimatických nebezpečenstiev, minimálne pri zohľadnení klimatických scenárov s vysokými emisiami, a
posúdenie toho, ako môžu byť aktíva a podnikateľské činnosti vystavené týmto klimatickým nebezpečenstvám a ako sú voči nim citlivé, čo vedie k hrubým fyzickým rizikám pre podnik.
riziká transformácie súvisiace s klímou a príležitosti transformácie súvisiace s klímou vo vlastných činnostiach a vo všetkých upstreamových a downstreamových častiach hodnotového reťazca, najmä:
identifikáciu udalostí transformácie súvisiacich s klímou, minimálne pri zohľadnení klimatického scenára v súlade s cieľom obmedziť globálne otepľovanie na 1,5 °C s nulovým alebo obmedzeným prekročením, a
posúdenie toho, ako môžu byť aktíva a podnikateľské činnosti vystavené týmto udalostiam transformácie súvisiacim s klímou, čo vedie k hrubým rizikám alebo príležitostiam spojeným s transformáciou pre podnik.
21. Pri zverejňovaní informácií požadovaných na základe odseku 20 písm. b) a c) podnik vysvetlí, ako využil analýzu klimatického scenára vrátane širokej škály klimatických scenárov na to, aby získal informácie pre identifikáciu a posúdenie fyzických rizík a rizík spojených s transformáciou a príležitostí z krátkodobého, strednodobého a dlhodobého horizontu.
Požiadavka na zverejňovanie E1-2 – Politiky týkajúce sa zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy
22. Podnik opíše svoje politiky prijaté na riadenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich so zmierňovaním zmeny klímy a s adaptáciou na zmenu klímy.
23. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumenie rozsahu, v akom má podnik zavedené politiky, ktorými rieši identifikáciu, posudzovanie, riadenie a/alebo nápravu významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy.
24. Pri zverejňovaní požadovanom v odseku 22 sa zahrnú informácie o politikách, ktoré má podnik zavedené na riadenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich so zmierňovaním zmeny klímy a adaptáciou na zmenu klímy v súlade s ESRS 2 MDR-P Politiky prijaté na účely riadenia významných aspektov udržateľnosti.
25. Podnik uvedie, či a ako sa jeho politikami riešia tieto oblasti:
zmierňovanie zmeny klímy;
adaptácia na zmenu klímy;
energetická efektívnosť;
zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov a
iné.
Požiadavka na zverejňovanie E1-3 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s politikami v oblasti zmeny klímy
26. Podnik zverejní svoje opatrenia na zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na zmenu klímy a prostriedky pridelené na ich vykonávanie.
27. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumenie kľúčovým opatreniam prijatým a plánovaným v záujme dosiahnutia cieľov politík a cieľových hodnôt súvisiacich s klímou.
28. Opis opatrení a prostriedkov týkajúcich sa zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy sa riadi zásadami uvedenými v ESRS 2 MDR-A, Opatrenia a zdroje v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti.
29. Okrem ESRS 2 MDR-A podnik:
pri uvádzaní kľúčových opatrení prijatých za rok vykazovania a plánovaných do budúcnosti uvedie aj opatrenia na zmiernenie zmeny klímy podľa nástrojov dekarbonizácie vrátane riešení inšpirovaných prírodou;
pri opisovaní výsledku opatrení na zmiernenie zmeny klímy zahrnie dosiahnuté a očakávané zníženia emisií skleníkových plynov a
uvedie súvislosť významných peňažných súm CapEx a OpEx požadovaných na vykonávanie podniknutej alebo plánovanej činnosti s:
príslušnými položkami alebo poznámkami v účtovnej závierke;
kľúčovými ukazovateľmi výkonnosti požadovanými na základe delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2021/2178 a
prípadne plánom CapEx požadovaným na základe delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2021/2178.
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie E1-4 – Cieľové hodnoty týkajúce sa zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy
30. Podnik zverejní cieľové hodnoty súvisiace s klímou, ktoré si stanovil.
31. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumenie cieľovým hodnotám, ktoré si podnik stanovil na podporu svojich politík na zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na zmenu klímy a riešenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s klímou.
32. Pri zverejnení cieľových hodnôt požadovanom v odseku 30 sa zahrnú informácie požadované na základe ESRS 2 MDR-T, Sledovanie účinnosti politík a opatrení prostredníctvom cieľových hodnôt.
33. Na účel zverejňovania požadovaného podľa odseku 30 podnik zverejní informácie o tom, či a ako si stanovil cieľové hodnoty znižovania emisií skleníkových plynov a/alebo akékoľvek iné cieľové hodnoty na riadenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s klímou, napr. zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov, energetická efektívnosť, adaptácia na zmenu klímy a zmierňovanie fyzických rizík alebo rizík spojených s transformáciou.
34. Ak podnik stanovil cieľové hodnoty znižovania emisií skleníkových plynov ( 32 ), uplatní sa ESRS 2 MDR-T a tieto požiadavky:
cieľové hodnoty znižovania emisií skleníkových plynov sa zverejňujú v absolútnej hodnote (buď v tonách ekvivalentu CO2, alebo ako percentuálny podiel emisií za východiskový rok) a prípadne v hodnote intenzity;
cieľové hodnoty znižovania emisií skleníkových plynov sa zverejňujú v prípade emisií skleníkových plynov rozsahu 1, 2 a 3, a to buď samostatne, alebo spoločne. Podnik v prípade spoločných cieľových hodnôt znižovania emisií skleníkových plynov uvedie, na ktoré rozsahy emisií skleníkových plynov (1, 2 a/alebo 3) sa cieľová hodnota vzťahuje, podiel súvisiaci s každým príslušným rozsahom emisií skleníkových plynov a to, na ktoré skleníkové plyny sa vzťahuje. Podnik vysvetlí, ako je zabezpečený súlad týchto cieľových hodnôt s ohraničením inventúry skleníkových plynov (v zmysle požiadavky na zverejňovanie E1-6). Cieľové hodnoty znižovania emisií skleníkových plynov sú hrubé cieľové hodnoty, čo znamená, že podnik do prostriedkov dosahovania cieľových hodnôt znižovania emisií nezahrnie odstránené emisie skleníkových plynov, uhlíkové kredity ani emisie, ktorým sa predišlo;
podnik zverejní svoj aktuálny východiskový rok a východiskovú hodnotu, pričom od roku 2030 aktualizuje východiskový rok pre svoje cieľové hodnoty znižovania emisií skleníkových plynov každých päť rokov. Podnik môže zverejniť pokrok dosiahnutý v minulosti pri dosahovaní svojich cieľových hodnôt pred aktuálnym východiskovým rokom za predpokladu, že tieto informácie sú v súlade s požiadavkami v tomto štandarde;
cieľové hodnoty znižovania emisií skleníkových plynov zahŕňajú minimálne cieľové hodnoty na rok 2030 a, ak sú k dispozícii, na rok 2050. Od roku 2030 sa cieľové hodnoty stanovujú každých päť rokov;
podnik uvedie, či sú cieľové hodnoty znižovania emisií skleníkových plynov stanovené na vedeckom základe a či sú v súlade s cieľom obmedziť globálne otepľovanie na 1,5 °C. Podnik uvedenie, aký rámec a akú metodiku použil pri určení týchto cieľových hodnôt vrátane toho, či vychádzajú z použitia trajektórie odvetvovej dekarbonizácie, pričom uvedie aj podkladové klimatické a politické scenáre a to, či boli tieto cieľové hodnoty externe potvrdené. V rámci základných predpokladov pri stanovovaní cieľových hodnôt znižovania emisií skleníkových plynov podnik stručne vysvetlí, ako zohľadnil budúci vývoj (napr. zmeny v objemoch predaja, posuny v preferenciách a dopyte zákazníkov, regulačné faktory a nové technológie) a aký vplyv môže tento vývoj mať na emisie skleníkových plynov a ich zníženie, a
podnik opíše očakávané nástroje dekarbonizácie a ich celkový kvantitatívny príspevok k dosahovaniu cieľových hodnôt znižovania emisií skleníkových plynov (napr. energetickú alebo materiálovú efektívnosť a zníženie spotreby, prechod na iný druh paliva, používanie energie z obnoviteľných zdrojov, postupné vyraďovanie alebo nahradenie výrobku a procesu).
Požiadavka na zverejňovanie E1-5 – Spotreba energie a energetický mix
35. Podnik poskytne informácie o svojej spotrebe energie a energetickom mixe.
36. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumenie celkovej spotrebe energie podniku v absolútnej hodnote, zlepšeniu energetickej efektívnosti, expozícii voči činnostiam súvisiacim s uhlím, ropou a plynom a podielu energie z obnoviteľných zdrojov na jeho celkovom energetickom mixe.
37. Zverejňovanie požadované v odseku 35 zahŕňa celkovú spotrebu energie v MWh týkajúcu sa vlastnej činnosti a rozčlenenú podľa:
celkovej spotreby energie z fosílnych zdrojov ( 33 );
celkovej spotreby energie z jadrových zdrojov;
celkovej spotreby energie z obnoviteľných zdrojov rozčlenenej podľa:
spotreby paliva v prípade obnoviteľných zdrojov vrátane biomasy (aj priemyselného a komunálneho odpadu biologického pôvodu), biopalív, bioplynu, vodíka z obnoviteľných zdrojov ( 34 ) atď.;
spotreby nakúpenej alebo získanej elektriny, tepla, pary a chladu z obnoviteľných zdrojov a
spotreby vlastnej vyrobenej nepalivovej energie z obnoviteľných zdrojov.
38. Podnik prevádzkujúci činnosť v odvetviach s veľkým vplyvom na klímu ( 35 ) ďalej rozčlení svoju celkovú spotrebu energie z fosílnych zdrojov podľa:
spotreby paliva z uhlia a produktov z uhlia;
spotreby paliva z ropy a ropných produktov;
spotreby paliva zo zemného plynu;
spotreby paliva z ostatných fosílnych zdrojov;
spotreby nakúpenej alebo získanej elektriny, tepla, pary alebo chladu z fosílnych zdrojov;
39. Podnik okrem toho v náležitých prípadoch rozčlení a samostatne zverejní informácie o svojej výrobe energie z neobnoviteľných zdrojov a z obnoviteľných zdrojov v MWh ( 36 ).
Energetická náročnosť na základe čistých príjmov ( 37 )
40. Podnik poskytne informácie o energetickej náročnosti (celkovej spotrebe energie na čisté príjmy) spojenej s činnosťami v odvetviach s veľkým vplyvom na klímu.
41. Zverejňovanie informácií o energetickej náročnosti požadované v odseku 40 bude vychádzať len z celkovej spotreby energie a čistých príjmov z činností v odvetviach s veľkým vplyvom na klímu.
42. Podnik uvedie odvetvia s veľkým vplyvom na klímu, ktoré sa používajú na určenie energetickej náročnosti, požadované v odseku 40.
43. Podnik zverejní zosúhlasenie sumy čistých príjmov z činností v odvetviach s veľkým vplyvom na klímu (menovateľ vo výpočte energetickej náročnosti požadovanej v odseku 40) s príslušnou položkou alebo poznámkami v účtovnej závierke.
Požiadavka na zverejňovanie E1-6 – Hrubé emisie rozsahu 1, 2, 3 a celkové emisie skleníkových plynov
44. Podnik zverejní v metrických tonách ekvivalentu CO2 svoje ( 38 ):
hrubé emisie skleníkových plynov rozsahu 1;
hrubé emisie skleníkových plynov rozsahu 2;
hrubé emisie skleníkových plynov rozsahu 3 a
celkové emisie skleníkových plynov.
45. Cieľom požiadavky na zverejňovanie podľa odseku 44 v súvislosti s:
hrubými emisiami skleníkových plynov rozsahu 1, ako sa požaduje v odseku 44 písm. a), je umožniť porozumenie priamym vplyvom podniku na zmenu klímy a podielu jeho celkových emisií skleníkových plynov, ktoré sú regulované v rámci systému obchodovania s emisiami;
hrubými emisiami skleníkových plynov rozsahu 2, ako sa požaduje v odseku 44 písm. b), je umožniť porozumenie nepriamym vplyvom na zmenu klímy v dôsledku energie spotrebovanej podnikom, či už nakúpenej od externých dodávateľov, alebo získanej;
hrubými emisiami skleníkových plynov rozsahu 3, ako sa požaduje v odseku 44 písm. c), je umožniť porozumenie emisiám skleníkových plynov, ku ktorým dochádza v upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca podniku nad rámec jeho emisií skleníkových plynov rozsahu 1 a 2. V prípade mnohých podnikov môžu byť emisie skleníkových plynov rozsahu 3 hlavnou zložkou ich inventúry skleníkových plynov a sú dôležitým faktorom rizík podniku spojených s transformáciou;
celkovými emisiami skleníkových plynov, ako sa požaduje v odseku 44 písm. d), je umožniť celkové porozumenie emisiám skleníkových plynov podniku a tomu, či k nim dochádza pri jeho vlastných činnostiach alebo v rámci upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca. Toto zverejnenie je podmienkou hodnotenia pokroku dosiahnutého pri znižovaní emisií skleníkových plynov v súlade s cieľovými hodnotami podniku súvisiacimi s klímou a cieľmi politiky EÚ.
Informácie poskytnuté na základe tejto požiadavky na zverejňovanie sú potrebné aj na porozumenie rizikám transformácie podniku súvisiacim s klímou.
46. Podnik sa pri zverejňovaní informácií o emisiách skleníkových plynov požadovaných na základe odseku 44 odvolá na odseky 62 až 67 ESRS 1. Údaje o emisiách skleníkových plynov jeho pridružených alebo spoločných podnikov, ktoré sú súčasťou upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca podniku (ESRS 1, odsek 67), v zásade nie sú obmedzené na držbu kapitálového podielu. V prípade pridružených podnikov, spoločných podnikov, nekonsolidovaných dcérskych podnikov (investičných subjektov) a zmluvných dojednaní, ktoré sú spoločnými dojednaniami, ktoré nie sú štruktúrované prostredníctvom subjektu (t. j. spoločne riadené operácie a aktíva), podnik zahrnie informácie o emisiách skleníkových plynov podľa rozsahu, v akom podnik riadi ich prevádzkové činnosti.
47. V prípade významných zmien vo vymedzení toho, čo predstavuje vykazujúci podnik a jeho upstreamová a downstreamová časť hodnotového reťazca, podnik zverejní tieto zmeny a vysvetlí ich účinok na základe medziročného porovnania jeho vykázaných emisií skleníkových plynov (t. j. účinok na základe porovnania emisií skleníkových plynov v aktuálnom období vykazovania v porovnaní s predchádzajúcim obdobím vykazovania).
48. Zverejňovanie informácií o hrubých emisiách skleníkových plynov rozsahu 1 požadované v odseku 44 písm. a) zahŕňa:
hrubé emisie skleníkových plynov rozsahu 1 v metrických tonách ekvivalentu CO2 a
percentuálny podiel emisií skleníkových plynov rozsahu 1 v regulovaných systémoch obchodovania s emisiami.
49. Zverejňovanie informácií o hrubých emisiách skleníkových plynov rozsahu 2 požadované v odseku 44 písm. b) zahŕňa:
hrubé emisie skleníkových plynov rozsahu 2 v metrických tonách ekvivalentu CO2 podľa metódy založenej na lokalite; a
hrubé emisie skleníkových plynov rozsahu 2 podľa metódy založenej na trhu v metrických tonách ekvivalentu CO2.
50. V prípade emisií rozsahu 1 a rozsahu 2 zverejňovaných na základe požiadaviek v odseku 44 písm. a) a b) podnik informácie rozčlení, pričom samostatne zverejní emisie:
konsolidovanej skupiny na účely finančného účtovníctva (materského podniku a dcérskych podnikov) a
spoločností, do ktorých sa investuje, ako sú pridružené podniky, spoločné podniky alebo nekonsolidované dcérske podniky, ktoré nie sú plne konsolidované v účtovnej závierke konsolidovanej skupiny na účely finančného účtovníctva, ako aj zmluvné dojednania, ktoré sú spoločnými dojednaniami, ktoré nie sú štruktúrované prostredníctvom subjektu (t. j. spoločne riadené operácie a aktíva), ktorých prevádzkové činnosti riadi.
51. Zverejňovanie informácií o hrubých emisiách skleníkových plynov rozsahu 3 požadované v odseku 44 písm. c) zahŕňa emisie skleníkových plynov v metrických tonách ekvivalentu CO2 z každej významnej kategórie rozsahu 3 (t. j. každej kategórie rozsahu 3, ktorá je pre podnik prioritou).
52. Zverejnené informácie o celkových emisiách skleníkových plynov požadované v odseku 44 písm. d) sú súhrnom informácií o emisiách skleníkových plynov rozsahu 1, 2 a 3 požadovaných v odseku 44 písm. a) až c). Celkové emisie skleníkových plynov sa zverejnia pri rozčlenení, v rámci ktorého sa rozlíšia:
celkové emisie skleníkových plynov odvodené od podkladových emisií skleníkových plynov rozsahu 2 meraných metódou založenou na lokalite a
celkové emisie skleníkových plynov odvodené od podkladových emisií skleníkových plynov rozsahu 2 meraných metódou založenou na trhu.
Intenzita skleníkových plynov na základe čistých príjmov ( 39 )
53. Podnik zverejní informácie o svojej intenzite emisií skleníkových plynov (celkové emisie skleníkových plynov na čisté príjmy).
54. V rámci zverejňovania informácií o intenzite skleníkových plynov požadovaného v odseku 53 sa poskytujú informácie o celkových emisiách skleníkových plynov v metrických tonách ekvivalentu CO2 [požadované v odseku 44 písm. d)] na čisté príjmy.
55. Podnik zverejní zosúhlasenie súm čistých príjmov (menovateľ vo výpočte intenzity emisií skleníkových plynov požadovanej v odseku 53) s príslušnou položkou alebo poznámkami v účtovnej závierke.
Požiadavka na zverejňovanie E1-7 – Odstránené emisie skleníkových plynov a projekty znižovania emisií skleníkových plynov financované prostredníctvom uhlíkových kreditov
56. Podnik zverejňuje informácie o:
odstraňovaní a ukladaní emisií skleníkových plynov v metrických tonách ekvivalentu CO2 na základe projektov, ktoré si mohol vyvinúť v rámci vlastných činností alebo ku ktorým prispel v rámci upstreamovej a downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca, a
množstve znížených alebo odstránených emisií skleníkových plynov na základe projektov na zmierňovanie zmeny klímy mimo svojho hodnotového reťazca, ktoré financoval alebo ktoré plánuje financovať prostredníctvom nákupu uhlíkových kreditov.
57. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je:
umožniť porozumenie opatreniam podniku na trvalé odstránenie alebo aktívnu podporu odstránenia skleníkových plynov z ovzdušia, čo môže viesť k dosiahnutiu cieľov emisnej neutrálnosti (ako sa uvádza v odseku 60);
umožniť porozumenie rozsahu a kvalite uhlíkových kreditov, ktoré podnik nakúpil alebo plánuje nakúpiť na dobrovoľnom trhu, potenciálne na podporu svojich tvrdení o neutrálnosti z hľadiska skleníkových plynov (ako sa uvádza v odseku 61).
58. Zverejňovanie informácií o odstraňovaní a ukladaní emisií skleníkových plynov požadované v odseku 56 písm. a) v náležitých prípadoch zahŕňa:
informácie o celkovom množstve odstránených a uložených emisií skleníkových plynov v metrických tonách ekvivalentu CO2 rozčlenené a samostatne zverejnené podľa množstva týkajúceho sa vlastných činností podniku a upstreamovej a downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca a rozdelené podľa činnosti odstraňovania a
predpoklady, metodiky a rámce výpočtu uplatnené podnikom.
59. Zverejňovanie informácií o uhlíkových kreditoch požadované v odseku 56 písm. b) v náležitých prípadoch zahŕňa:
celkové množstvo uhlíkových kreditov mimo hodnotového reťazca podniku v metrických tonách ekvivalentu CO2, ktoré sú overené na základe uznávaných noriem kvality a zrušené počas obdobia vykazovania, a
celkové množstvo uhlíkových kreditov mimo hodnotového reťazca podniku v metrických tonách ekvivalentu CO2, ktorých zrušenie sa plánuje v budúcnosti, a to, či sú založené na existujúcich zmluvných dojednaniach alebo nie.
60. Ak podnik v súlade s požiadavkou na zverejňovanie E1-4 odsekom 30 zverejní okrem cieľových hodnôt znižovania hrubých emisií skleníkových plynov aj cieľ emisnej neutrálnosti, vysvetlí rozsah, metodiky a rámce, ktoré uplatnil, ako aj spôsob, akým plánuje neutralizovať zvyškové emisie skleníkových plynov (po približne 90 – 95 % znížení emisií skleníkových plynov s možnosťou odôvodnených odvetvových odchýlok v súlade s uznávanou trajektóriou odvetvovej dekarbonizácie), napr. odstránenie emisií skleníkových plynov v rámci vlastnej činnosti a v upstreamovej a downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca.
61. Ak podnik uskutočnil verejné tvrdenia o neutrálnosti z hľadiska skleníkových plynov, ktoré sa týkajú aj využitia uhlíkových kreditov, vysvetlí:
či a ako sú tieto tvrdenia doplnené cieľovými hodnotami znižovania emisií skleníkových plynov, ako sa požaduje na základe požiadavky na zverejňovanie ESRS E1-4;
či a ako tieto tvrdenia a závislosť od uhlíkových kreditov nebránia dosahovaniu jeho cieľových hodnôt znižovania emisií skleníkových plynov ( 40 ) alebo prípadne jeho cieľa emisnej neutrálnosti ani nevedú v tejto oblasti k nižším dosiahnutým hodnotám, a
dôveryhodnosť a integritu použitých uhlíkových kreditov, a to aj s odvolaním sa na uznávané normy kvality.
Požiadavka na zverejňovanie E1-8 – Interné stanovovanie cien uhlíka
62. Podnik zverejní informácie o tom, či uplatňuje interné systémy stanovovania cien uhlíka, a ak ich uplatňuje, o tom, ako podporujú jeho prijímanie rozhodnutí a ako stimulujú vykonávanie politík a dosahovanie cieľových hodnôt súvisiacich s klímou.
63. Informácie požadované v odseku 62 zahŕňajú:
typ interného systému stanovovania cien uhlíka, napr. tieňové ceny uplatňované v prípade CapEx alebo prijímania rozhodnutí týkajúcich sa investícií do výskumu a vývoja, interné poplatky za uhlík alebo interné finančné prostriedky na uhlík;
osobitný rozsah uplatňovania systémov stanovovania cien uhlíka (činnosti, geografické oblasti, subjekty atď.);
ceny uhlíka uplatňované podľa typu systému a zásadných predpokladov prijatých pri určovaní cien vrátane zdroja uplatňovaných cien uhlíka a toho, či sa tieto ceny považujú za relevantné pre ich zvolené uplatňovanie. Podnik môže zverejniť metodiku výpočtu cien uhlíka vrátane rozsahu, v akom boli tieto ceny stanovené pri použití vedeckých usmernení, a informácií o tom, ako budúci vývoj súvisí s trajektóriami stanovovania cien uhlíka na vedeckom základe, a
približné objemy hrubých emisií skleníkových plynov za aktuálny rok podľa rozsahov 1, 2 a prípadne rozsahu 3 v metrických tonách ekvivalentu CO2, na ktoré sa tieto systémy vzťahujú, ako aj ich podiel na celkových emisiách skleníkových plynov podniku pre jednotlivé rozsahy.
Požiadavka na zverejňovanie E1-9 – Očakávané finančné vplyvy významných fyzických rizík a rizík spojených s transformáciou a potenciálnych klimatických príležitostí
64. Podnik zverejňuje informácie o:
očakávaných finančných vplyvoch významných fyzických rizík;
očakávaných finančných vplyvoch významných rizík spojených s transformáciou a
svojom potenciáli využívať významné klimatické príležitosti.
65. Informácie požadované v odseku 64 sú doplnením informácií o súčasných finančných vplyvoch požadovaných v odseku 48 písm. d) ESRS 2 SBM-3. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie, ktorá sa týka:
očakávaných finančných vplyvov v dôsledku významných fyzických rizík a rizík spojených s transformáciou, je umožniť porozumenie tomu, ako tieto riziká majú (alebo sa dá odôvodnene očakávať, že budú mať) významný vplyv na finančnú situáciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky podniku z krátkodobého, strednodobého a dlhodobého hľadiska. Výsledky analýzy scenára použitej na vykonanie analýzy odolnosti, ako sa požaduje na základe požiadaviek AR 10 až AR 13, by mali poskytnúť informácie pre posúdenie očakávaných finančných vplyvov v dôsledku významných fyzických rizík a rizík spojených s transformáciou.
potenciálu využívať významné klimatické príležitosti, je umožniť porozumenie tomu, aký môže mať podnik finančný prínos z významných klimatických príležitostí. Toto zverejnenie dopĺňa kľúčové ukazovatele výkonnosti, ktoré sa majú zverejniť v súlade s delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2021/2178.
66. Zverejňovanie informácií o očakávaných finančných vplyvoch významných fyzických rizík požadované v odseku 64 písm. a) zahŕňa ( 41 ):
peňažnú sumu a podiel (percentuálny) aktív ohrozených významným fyzickým rizikom z krátkodobého, strednodobého a dlhodobého hľadiska pred zohľadnením opatrení v oblasti adaptácie na zmenu klímy, pričom peňažné sumy týchto aktív sa rozčlenia podľa akútneho a chronického fyzického rizika ( 42 );
podiel aktív ohrozených významným fyzickým rizikom, ktoré sa rieši opatreniami v oblasti adaptácie na zmenu klímy;
lokalitu významných aktív ohrozených významným fyzickým rizikom ( 43 ) a
peňažnú sumu a podiel (percentuálny) čistých príjmov z jeho podnikateľských činností ohrozených významným fyzickým rizikom z krátkodobého, strednodobého a dlhodobého hľadiska.
67. Zverejňovanie informácií o očakávaných finančných vplyvoch významných rizík spojených s transformáciou požadované v odseku 64 písm. b) zahŕňa:
peňažnú sumu a podiel (percentuálny) aktív ohrozených významným rizikom spojeným s transformáciou z krátkodobého, strednodobého a dlhodobého hľadiska pred zohľadnením opatrení na zmierňovanie zmeny klímy,
podiel aktív ohrozených významným rizikom spojeným s transformáciou, ktoré sa rieši opatreniami na zmierňovanie zmeny klímy;
rozčlenenie účtovnej hodnoty nehnuteľného majetku podniku podľa tried energetickej efektívnosti ( 44 );
záväzky, ktoré sa možno budú musieť priznať v účtovnej závierke z krátkodobého, strednodobého a dlhodobého horizontu, a
peňažnú sumu a podiel (percentuálny) čistých príjmov z jeho podnikateľských činností, ktoré sú ohrozené významným rizikom spojeným s transformáciou z krátkodobého, strednodobého a dlhodobého hľadiska, v náležitých prípadoch vrátane čistých príjmov od zákazníkov podniku pôsobiacich v činnostiach súvisiacich s uhlím, ropou a plynom.
68. Podnik zverejní informácie o vykonaní zosúhlasenia príslušných položiek alebo poznámok v účtovnej závierke s:
významnými sumami aktív a čistými príjmami ohrozenými významným fyzickým rizikom (ako sa požaduje v odseku 66);
významnými sumami aktív, záväzkov a čistých príjmov ohrozených významným rizikom spojeným s transformáciou (ako sa požaduje v odseku 67).
69. V prípade zverejnenia informácií o potenciáli využívať klimatické príležitosti požadovaného v odseku 64 písm. c) podnik zohľadní ( 45 ):
svoje očakávané úspory nákladov v dôsledku opatrení na zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na zmenu klímy a
potenciálnu veľkosť trhu alebo očakávané zmeny čistých príjmov z nízkouhlíkových výrobkov a služieb alebo adaptačných riešení, ku ktorým podnik má alebo môže mať prístup.
70. Vyčíslenie finančných vplyvov vyplývajúcich z príležitostí sa nepožaduje, ak takéto zverejnenie nespĺňa kvalitatívne vlastnosti užitočných informácií uvedené v dodatku B k ESRS 1 Kvalitatívne vlastnosti informácií.
Dodatok A
Požiadavky na uplatňovanie
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS E1. Podporuje uplatňovanie požiadaviek na zverejňovanie stanovených v tomto štandarde a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu.
Stratégia
Požiadavka na zverejňovanie E1-1 – Plán transformácie pre zmierňovanie zmeny klímy
AR 1. Plán transformácie súvisí s úsilím podniku v oblasti zmierňovania zmeny klímy. Od podniku sa pri zverejňovaní plánu transformácie očakáva, že poskytne všeobecné vysvetlenie v súvislosti s tým, ako prispôsobí svoju stratégiu a obchodný model tak, aby zabezpečil súlad s transformáciou na udržateľné hospodárstvo a s cieľom obmedziť globálne otepľovanie na 1,5 °C v súlade s Parížskou dohodou (alebo aktualizovanou medzinárodnou dohodou o zmene klímy) a cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050 s nulovým alebo obmedzeným prekročením, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2021/1119 (európsky právny predpis v oblasti klímy), a prípadne ako prispôsobí svoju expozíciu voči činnostiam súvisiacim s uhlím, ropou a plynom.
AR 2. Vo verejných politikách ešte neboli definované odvetvové trajektórie pre všetky odvetvia. Zverejnenie informácií na základe odseku 16 písm. a) o súlade plánu transformácie s cieľom obmedziť globálne otepľovanie na 1,5 °C by sa teda malo chápať ako zverejnenie informácií o cieľovej hodnote podniku týkajúcej sa znižovania emisií skleníkových plynov. Zverejňovanie informácií na základe odseku 16 písm. a) by malo vychádzať z referenčnej hodnoty trajektórie na dosiahnutie obmedzenia globálneho otepľovania na 1,5 °C. Táto referenčná hodnota by mala byť založená buď na trajektórii odvetvovej dekarbonizácie, ak je pre odvetvie podniku k dispozícii, alebo na celohospodárskom scenári pri zohľadnení jeho obmedzení (t. j. ide o jednoduché prenesenie cieľov zníženia emisií z úrovne štátu na úroveň podniku). Táto AR by sa mala vykladať aj v spojení s AR 26 a AR 27 a trajektóriami odvetvovej dekarbonizácie, na ktoré odkazujú.
AR 3. Pri zverejňovaní informácií požadovaných podľa odseku 16 písm. d) môže podnik zohľadniť:
kumulatívne uzamknuté emisie skleníkových plynov súvisiace s kľúčovými aktívami od roku vykazovania do roku 2030 a 2050 v tonách ekvivalentu CO2. Bude sa to posudzovať ako súčet odhadovaných emisií skleníkových plynov rozsahu 1 a 2 počas prevádzkovej životnosti aktívnych a pevne naplánovaných kľúčových aktív. Kľúčové aktíva sú aktíva vlastnené alebo kontrolované podnikom, ktoré obsahujú existujúce alebo plánované aktíva (ako sú pevné alebo mobilné zariadenia a vybavenie), ktoré sú zdrojom významných priamych alebo energeticky nepriamych emisií skleníkových plynov. Pevne naplánované kľúčové aktíva sú aktíva, ktoré podnik s najvyššou pravdepodobnosťou zavedie počas nasledujúcich piatich rokov.
kumulatívne uzamknuté emisie skleníkových plynov súvisiace s priamymi emisiami skleníkových plynov vo fáze používania predaných výrobkov v tonách ekvivalentu CO2 posudzovaných ako objem predaja výrobkov za rok vykazovania vynásobený celkovým objemom odhadovaných priamych emisií skleníkových plynov vo fáze používania počas ich očakávanej životnosti. Táto požiadavka sa uplatňuje len vtedy, ak podnik označil kategóriu rozsahu 3, „používanie predaných výrobkov“, za významnú na základe odseku 51 v rámci požiadavky na zverejňovanie E1-6, a
vysvetlenie plánov riadenia, t. j. transformácie, vyradenia z prevádzky alebo postupného vyradenia svojich energeticky náročných aktív a výrobkov s vysokými emisiami skleníkových plynov.
AR 4. Pri zverejňovaní informácií požadovaných na základe odseku 16 písm. e) podnik vysvetlí, ako sa má zosúladenie jeho hospodárskej činnosti s ustanoveniami delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2021/2139 podľa očakávaní časom vyvinúť na podporu jeho prechodu na udržateľné hospodárstvo. Podnik pritom zohľadní kľúčové ukazovatele výkonnosti, ktoré sa musia zverejniť na základe článku 8 nariadenia (EÚ) 2020/852 (najmä príjmy a CapEx zosúladené s taxonómiou a v náležitých prípadoch plány CapEx).
AR 5. ►C1 Pri zverejňovaní informácií požadovaných na základe odseku 16 písm. g) podnik uvedie, či je vylúčený z referenčných hodnôt EÚ pre investície v súlade s Parížskou dohodou v súlade s kritériami vylúčenia uvedenými v článku 12 ods. 1 písm. d) až g) ( 46 ) a článku 12 ods. 2 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2020/1818 (nariadenie o normách pre klimatické referenčné hodnoty) ( 47 ). ◄
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom
AR 6. Pri zverejňovaní informácií o rozsahu analýzy odolnosti, ako sa požaduje na základe odseku 19 písm. a), podnik vysvetlí, aká časť jeho vlastnej činnosti a upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca, ako aj aké významné fyzické riziká a riziká spojené s transformáciou mohli byť z analýzy vylúčené.
AR 7. Pri zverejňovaní informácií o spôsobe vykonania analýzy odolnosti, ako sa požaduje na základe odseku 19 písm. b), podnik vysvetlí:
hlavné predpoklady týkajúce sa toho, ako transformácia na odolné hospodárstvo s nižšími emisiami uhlíka ovplyvní jeho okolité makroekonomické trendy, spotrebu energie a energetický mix, a predpoklady týkajúce sa zavádzania technológií;
uplatnené časové horizonty a ich zosúladenie s klimatickými a obchodnými scenármi zohľadnenými pri určovaní významných fyzických rizík a rizík spojených s transformáciou (požiadavky AR 11 až AR 12) a stanovovaní cieľových hodnôt znižovania emisií skleníkových plynov (vykazovaných na základe požiadavky na zverejňovanie E1-4), a
ako boli zohľadnené odhadované očakávané finančné vplyvy významných fyzických rizík a rizík spojených s transformáciou (ako sa požaduje na základe požiadavky na zverejňovanie E1-9), ako aj opatrení a prostriedkov v oblasti zmierňovania (zverejnené na základe požiadavky na zverejňovanie E1-3).
AR 8. Pri zverejňovaní informácií o výsledkoch analýzy odolnosti, ako sa požaduje na základe odseku 19 písm. c), podnik vysvetlí:
oblasti pochybností v rámci analýzy odolnosti a to, v akom rozsahu sa ohrozené aktíva a podnikateľské činnosti zohľadňujú v rámci vymedzenia stratégie, investičných rozhodnutí a súčasných a plánovaných opatrení podniku v oblasti zmierňovania;
schopnosť podniku upraviť alebo prispôsobiť svoju stratégiu a obchodný model zmene klímy z krátkodobého, strednodobého a dlhodobého hľadiska vrátane zabezpečenia nepretržitého prístupu k financiám pri dostupných kapitálových nákladoch, schopnosť presunúť, zmodernizovať alebo vyradiť z prevádzky existujúce aktíva, zmeniť svoje portfólio výrobkov a služieb alebo rekvalifikovať svoju pracovnú silu.
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s klímou
AR 9. Pri zverejňovaní informácií o postupoch na identifikáciu a posúdenie vplyvov klímy, ako sa požaduje na základe odseku 20 písm. a), podnik vysvetlí, ako:
preveril svoje činnosti a plány s cieľom identifikovať skutočné a potenciálne budúce zdroje emisií skleníkových plynov a prípadne faktory ďalších vplyvov súvisiacich s klímou (napr. emisie čierneho uhlíka alebo troposférický ozón, alebo zmena využívania krajiny) vo svojej vlastnej činnosti alebo v celom hodnotovom reťazci a
posúdil svoje skutočné a potenciálne vplyvy na zmenu klímy (t. j. celkové emisie skleníkových plynov).
AR 10. Podnik môže spojiť informácie zverejnené na základe odseku 20 písm. a) a požiadavky AR 9 s informáciami zverejnenými na základe týchto požiadaviek na zverejňovanie: odsek 16 písm. d) požiadavky na zverejňovanie E1-1 týkajúce sa uzamknutých emisií skleníkových plynov; požiadavky na zverejňovanie E1-4 a E1-6.
AR 11. Pri zverejňovaní informácií o postupoch na identifikáciu a posúdenie fyzických rizík, ako sa požaduje na základe odseku 20 písm. b), podnik vysvetlí, či a ako:
identifikoval klimatické nebezpečenstvá (pozri tabuľku ďalej) z krátkodobého, strednodobého a dlhodobého hľadiska a preveril to, či jeho aktíva a podnikateľské činnosti môžu byť týmto nebezpečenstvám vystavené;
vymedzil krátkodobý, strednodobý a dlhodobý časový horizont a ako toto vymedzenie súvisí s očakávanou životnosťou jeho aktív, strategickými horizontmi plánovania a plánmi alokácie kapitálu;
posúdil rozsah, v ktorom môžu byť jeho aktíva a podnikateľské činnosti vystavené identifikovaným klimatickým nebezpečenstvám, a ako sú na ne citlivé, pri zohľadnení pravdepodobnosti, rozsahu a trvania nebezpečenstiev, ako aj geopriestorových súradníc (ako je nomenklatúra územných jednotiek pre štatistiku pre územie EÚ) špecifických pre lokalitu a dodávateľské reťazce podniku a
identifikácia klimatických nebezpečenstiev a posúdenie expozície a citlivosti vychádzajú z klimatických scenárov s vysokými emisiami, ktoré môžu byť napr. založené na IPCC SSP5-8.5, príslušných regionálnych klimatických prognózach založených na týchto scenároch emisií alebo na klimatických scenároch siete pre ekologizáciu finančného systému s vysokým fyzickým rizikom, ako sú scenáre „horúca planéta“ alebo „príliš málo a príliš neskoro“. V súvislosti so všeobecnými požiadavkami týkajúcimi sa analýzy klimatických scenárov pozri odseky 18 a 19 a požiadavky AR 13 až AR 15.
Klasifikácia klimatických nebezpečenstiev (Zdroj: delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2021/2139 |
||||
|
Súvisiace s teplotou |
Súvisiace s vetrom |
Súvisiace s vodou |
Súvisiace s pevnou hmotou |
Chronické |
Meniaca sa teplota (vzduch, sladká voda, morská voda) |
Meniace sa veterné pomery |
Meniace sa zrážkové pomery a typy zrážok (dážď, krupobitie, sneh/ľad) |
Pobrežná erózia |
Teplotný stres |
|
Zrážky alebo hydrologická variabilita |
Degradácia pôdy |
|
Variabilita teplôt |
|
Acidifikácia oceánov |
Erózia pôdy |
|
Roztápanie permafrostu |
|
Prienik slanej vody |
Soliflukcia |
|
|
|
Zvyšovanie hladiny morí |
|
|
|
|
Nedostatok vody |
|
|
Akútne |
Vlna horúčav |
Cyklóny, hurikány, tajfúny |
Sucho |
Lavína |
Studená vlna/mráz |
Búrky/víchrice (vrátane snehovej, prachovej a piesočnej víchrice) |
Intenzívne zrážky (dážď, krupobitie, sneh/ľad) |
Zosuv pôdy |
|
Prírodný požiar |
Tornádo |
Povodeň (pobrežná záplava, riečna povodeň, podmáčanie územia dažďovou alebo podzemnou vodou) |
Sadanie pôdy |
|
|
|
Vyliatie ľadovcového jazera |
|
AR 12. Pri zverejňovaní informácií o postupoch na identifikáciu rizík a príležitostí spojených s transformáciou, ako sa požaduje na základe odseku 20 písm. c), podnik vysvetlí, či a ako:
identifikoval udalosti súvisiace s transformáciou (pozri tabuľku s príkladmi ďalej) z krátkodobého, strednodobého a dlhodobého hľadiska a preveril to, či jeho aktíva a podnikateľské činnosti môžu byť týmto udalostiam vystavené. V prípade rizík a príležitostí spojených s transformáciou sa môže dlhodobé hľadisko vzťahovať na viac ako desať rokov a môže byť zosúladené s cieľmi verejnej politiky súvisiacimi s klímou;
posúdil rozsah, v ktorom jeho aktíva a podnikateľské činnosti môžu byť vystavené identifikovaným udalostiam transformácie, a v akom sú voči nim citlivé, pri zohľadnení pravdepodobnosti, rozsahu a trvania udalostí transformácie;
pri identifikácii udalostí transformácie a posudzovaní expozície vychádzal z analýzy klimatických scenárov, pričom zohľadnil aspoň scenár, ktorý je v súlade s Parížskou dohodou a pri ktorom sa zmena klímy obmedzuje na 1,5 °C, napr. na základe scenárov Medzinárodnej agentúry pre energiu (nulová bilancia emisií do roku 2050, Scenár udržateľného rozvoja atď.) alebo klimatických scenárov siete pre ekologizáciu finančného systému. V súvislosti so všeobecnými požiadavkami týkajúcimi sa analýzy klimatických scenárov pozri odseky 18 a 19 a požiadavky AR 13 až AR 15; a
identifikoval aktíva a podnikateľské činnosti, ktoré nie sú v súlade s transformáciou na klimaticky neutrálne hospodárstvo, alebo je na dosiahnutie takéhoto súladu potrebné významné úsilie [napr. v dôsledku významných uzamknutých emisií skleníkových plynov alebo nesúladu s požiadavkami na zosúladenie s taxonómiou podľa delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2021/2139].
Príklady udalostí transformácie súvisiacej s klímou (príklady založené na klasifikácii pracovnej skupiny pre finančné informácie súvisiace s klímou v rámci Rady pre finančnú stabilitu, ďalej len „TCFD“) |
|||
Politika a právo |
Technológia |
Trh |
Dobrá povesť |
Zvýšené ceny emisií skleníkových plynov |
Nahrádzanie existujúcich výrobkov a služieb možnosťami s nižšími emisiami |
Zmena správania zákazníkov |
Posun v preferenciách spotrebiteľov |
Rozšírené povinnosti podávať správy o emisiách |
Neúspešné investície do nových technológií |
Neistota v súvislosti so signálmi trhu |
Stigmatizácia odvetvia |
Poverenia a regulácia týkajúce sa existujúcich výrobkov a služieb |
Náklady na transformáciu na technológie s nižšími emisiami |
Zvýšené náklady na suroviny |
Zvýšené obavy zainteresovaných strán |
Poverenia a regulácia týkajúce sa existujúcich výrobných procesov |
|
Negatívna spätná väzba od zainteresovaných strán |
|
Expozícia voči súdnym sporom |
|
Analýza klimatických scenárov
AR 13. Pri zverejňovaní informácií požadovaných na základe odsekov 19, 20, 21, AR 10 a AR 11 podnik vysvetlí, ako využil analýzu klimatického scenára zodpovedajúcu jeho okolnostiam na to, aby získal informácie pre identifikáciu a posúdenie fyzických rizík a rizík a príležitostí spojených s transformáciou z krátkodobého, strednodobého a dlhodobého hľadiska vrátane:
toho, aké scenáre použil, ich zdroje a zosúladenie s najnovšími vedeckými poznatkami;
opisov, časových horizontov a použitých koncových bodov spoločne s diskusiou o tom, prečo sa domnieva, že rozsah použitých scenárov pokrýva jeho realistické riziká a neistoty;
kľúčových hybných síl a faktorov zohľadnených v rámci každého scenára a toho, prečo sú pre podnik relevantné, napr. politické predpoklady, makroekonomické trendy, využitie energie a energetický mix a technologické predpoklady, a
kľúčových vstupných informácií a obmedzení scenárov vrátane ich úrovne podrobnosti (napr. či je analýza fyzických rizík súvisiacich s klímou založená na geopriestorových súradniciach lokality podniku alebo na všeobecnejších vnútroštátnych alebo regionálnych údajoch).
AR 14. Podnik môže pri vykonávaní analýzy scenárov zohľadniť tieto usmernenia: technickú prílohu skupiny TCFD s názvom Využívanie analýzy scenárov pri zverejňovaní rizík a príležitostí súvisiacich s klímou (2017); usmernenie skupiny TCFD k analýze scenárov pre nefinančné spoločnosti (2020); normu ISO 14091:2021 „Adaptácia na zmenu klímy – usmernenia k posudzovaniu zraniteľnosti, vplyvov a rizík“; všetky ostatné uznávané odvetvové normy, napr. normy siete pre ekologizáciu finančného systému, a nariadenia EÚ, vnútroštátne, regionálne a miestne nariadenia.
AR 15. Podnik stručne vysvetlí, ako sú použité klimatické scenáre v súlade s hlavnými predpokladmi súvisiacimi s klímou uvedenými v účtovnej závierke.
Požiadavka na zverejňovanie E1-2 – Politiky týkajúce sa zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy
AR 16. Politiky týkajúce sa buď zmierňovania zmeny klímy, alebo adaptácie na zmenu klímy možno zverejňovať samostatne, keďže ich ciele, zúčastnené osoby, opatrenia a prostriedky, ktoré sú potrebné na ich vykonávanie, sa odlišujú.
AR 17. Politiky súvisiace so zmierňovaním zmeny klímy sa zaoberajú riadením a odstraňovaním emisií skleníkových plynov podniku a jeho rizikami spojenými s transformáciou počas rozličných časových horizontov v rámci jeho vlastných činností a/alebo upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca. ►C1 Požiadavka na základe odseku 22 sa môže týkať samostatných politík v oblasti zmierňovania zmeny klímy, ako aj relevantných politík týkajúcich sa iných otázok, ktoré nepriamo podporujú zmierňovanie zmeny klímy, vrátane politík v oblasti odbornej prípravy, obstarávania alebo dodávateľských reťazcov, investícií alebo vývoja výrobkov. ◄
AR 18. Politiky súvisiace s adaptáciou na zmenu klímy sa zaoberajú riadením fyzických rizík a rizík spojených s transformáciou podniku týkajúcich sa adaptácie na zmenu klímy. Požiadavka na základe odsekov 22 a 25 sa môže týkať samostatných politík v oblasti adaptácie na zmenu klímy, ako aj relevantných politík týkajúcich sa iných záležitostí, ktoré nepriamo podporujú adaptáciu na zmenu klímy, vrátane politík v oblasti odbornej prípravy, núdzových situácií alebo zdravia a bezpečnosti.
Požiadavky na zverejňovanie E1-3 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s politikami v oblasti zmeny klímy
AR 19. Pri zverejňovaní informácií o opatreniach, ako sa požaduje na základe odseku 29 písm. a) a b), môže podnik:
zverejniť svoje kľúčové opatrenia, ktoré prijal, a/alebo plány na vykonávanie politík v oblasti zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy v rámci jednotlivých alebo samostatných opatrení;
zverejniť súhrnné typy zmierňujúcich opatrení (nástroje dekarbonizácie), ako je energetická efektívnosť, elektrifikácia, prechod na iné druhy palív, využívanie energie z obnoviteľných zdrojov, zmena výrobkov a dekarbonizácia dodávateľského reťazca, ktoré korešpondujú so špecifickými opatreniami podnikov;
zverejniť zoznam kľúčových zmierňujúcich opatrení spolu s merateľnými cieľovými hodnotami (ako sa požaduje na základe požiadavky na zverejňovanie E1-4) pri rozčlenení podľa nástrojov dekarbonizácie a
zverejniť opatrenia v oblasti adaptácie na zmenu klímy podľa typu adaptačného riešenia, ako sú adaptácia blízka prírode, inžinierske alebo technologické riešenia.
AR 20. Pri zverejňovaní informácií o prostriedkoch, ako sa požaduje na základe odseku 29 písm. c), podnik zverejní len významné sumy OpEx a CapEx potrebných na vykonávanie opatrení, keďže účelom týchto informácií je preukázať dôveryhodnosť jeho opatrení, a nie zosúladiť zverejnené sumy s účtovnou závierkou. Zverejnené sumy CapEx a OpEx sú doplnením hmotných aj nehmotných aktív počas aktuálneho rozpočtového roka, ako aj plánovaným doplnením v budúcich obdobiach vykonávania opatrení. Zverejnené sumy sú len prírastkovými finančnými investíciami, ktoré priamo prispievajú k dosahovaniu cieľových hodnôt podniku.
AR 21. Podnik v súlade s požiadavkami ESRS 2 MDR-A vysvetlí, či a v akom rozsahu závisí jeho schopnosť vykonávať opatrenia od dostupnosti a prideľovania zdrojov. Nepretržitý prístup k financovaniu pri dostupných kapitálových nákladoch môže byť nevyhnutný na vykonávanie opatrení podniku, čo zahŕňa aj prispôsobenie sa zmenám ponuky/dopytu alebo jeho príslušných akvizícií a významných investícií do výskumu a vývoja.
AR 22. Sumy OpEx a CapEx potrebné na vykonávanie opatrení zverejnených na základe odseku 29 písm. c) sú v súlade s hlavnými ukazovateľmi výkonnosti (hlavné ukazovatele výkonnosti CapEx a OpEx) a v náležitých prípadoch s plánom CapEx požadovaným v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) 2021/2178. Podnik vysvetlí všetky možné rozdiely medzi významnými sumami OpEx a CapEx zverejnenými na základe tohto štandardu a kľúčovými ukazovateľmi výkonnosti zverejnenými na základe delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2021/2178, napr. v dôsledku zverejnenia neoprávnených hospodárskych činností vymedzených v uvedenom delegovanom nariadení. Podnik môže štruktúrovať svoje opatrenia podľa hospodárskej činnosti v záujme porovnania svojich OpEx a CapEx a v náležitých prípadoch svojich plánov OpEx a/alebo CapEx s kľúčovými ukazovateľmi výkonnosti zosúladenými s taxonómiou.
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie E1-4 – Cieľové hodnoty týkajúce sa zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy
AR 23. Na základe odseku 34 písm. a) môže podnik zverejniť cieľové hodnoty znižovania emisií skleníkových plynov z hľadiska intenzity. Cieľové hodnoty intenzity sú formulované ako pomery emisií skleníkových plynov k jednotke fyzickej aktivity alebo hospodárskeho výstupu. Relevantné jednotky aktivity alebo výstupu sú uvedené v odvetvových štandardoch ESRS. V prípadoch, keď podnik stanovil len cieľovú hodnotu zníženia intenzity skleníkových plynov, aj tak zverejní súvisiace absolútne hodnoty na cieľový rok a čiastkové cieľové roky. Môže to viesť k situácii, keď sa od podniku požaduje, aby zverejnil nárast absolútnych emisií skleníkových plynov za cieľový rok a čiastkové cieľové roky, napríklad preto, že očakáva organický rast svojho podnikania.
AR 24. Pri zverejňovaní informácií požadovaných podľa odseku 34 písm. b) podnik upresní podiel cieľových hodnôt súvisiacich s jednotlivými príslušnými rozsahmi emisií skleníkových plynov (1, 2 alebo 3). Podnik uvedie metódu použitú na výpočet emisií skleníkových plynov rozsahu 2 zahrnutých do cieľovej hodnoty (t. j. buď metóda založená na lokalite, alebo na trhu). Ak sa ohraničenie cieľovej hodnoty znižovania emisií skleníkových plynov odchyľuje od cieľovej hodnoty emisií skleníkových plynov vykázanej na základe požiadavky na zverejňovanie E1-6, podnik zverejní, na ktoré plyny sa vzťahuje, príslušný percentuálny podiel rozsahu 1, 2, 3 a celkových emisií skleníkových plynov, na ktoré sa cieľová hodnota vzťahuje. V prípade cieľových hodnôt znižovania emisií skleníkových plynov svojich dcérskych podnikov podnik tieto požiadavky uplatní analogicky na úrovni dcérskeho podniku.
AR 25. Pri zverejňovaní informácií požadovaných na základe odseku 34 písm. c) o východiskovom roku a východiskovej hodnote:
podnik stručne vysvetlí, ako zabezpečil, aby bola východisková hodnota, na základe ktorej sa meria pokrok dosiahnutý pri napĺňaní cieľovej hodnoty, reprezentatívna z hľadiska pokrytých činností a vplyvov vonkajších faktorov (napr. teplotné anomálie v určitom roku, ktoré majú vplyv na množstvo spotrebovanej energie a súvisiace emisie skleníkových plynov). Možno to uskutočniť normalizáciou východiskovej hodnoty alebo použitím východiskovej hodnoty odvodenej od trojročného priemeru, ak sa tým zvýši reprezentatívnosť a umožní pravdivejší obraz;
východisková hodnota a východiskový rok sa nemenia, pokiaľ nedôjde k významným zmenám v cieľovej hodnote alebo hraniciach vykazovania. Podnik v takomto prípade vysvetlí, ako nová východisková hodnota ovplyvňuje novú cieľovú hodnotu, jej dosahovanie a poskytne prehľad o pokroku v priebehu času. Na podporu porovnateľnosti podnik pri stanovovaní nových cieľových hodnôt vyberie nedávny východiskový rok, ktorý nepredchádza prvému roku vykazovania nového cieľového obdobia o viac ako tri roky. Napríklad, v prípade roku 2030 ako cieľového roku a cieľového obdobia 2025 až 2030 sa východiskový rok vyberie z obdobia 2022 až 2025;
podnik následne aktualizuje svoj východiskový rok od roku 2030 a potom vždy po uplynutí päťročného obdobia. Znamená to, že pred rokom 2030 môže byť východiskový rok vybratý podnikmi buď aktuálne uplatňovaný východiskový rok na existujúce cieľové hodnoty, alebo prvý rok uplatňovania požiadaviek na vykazovanie informácií o udržateľnosti, ako sa stanovuje v článku 5 ods. 2 smernice (EÚ) 2022/2464 (2024, 2025 alebo 2026) a po roku 2030 každých päť rokov (2030, 2035 atď.), a
pri prezentovaní cieľových hodnôt súvisiacich s klímou môže podnik zverejniť pokrok dosiahnutý pri dosahovaní týchto cieľových hodnôt pred aktuálnym východiskovým rokom. Podnik pritom v čo najväčšom možnom rozsahu zabezpečí, aby boli informácie o pokroku dosiahnutom v minulosti v súlade s požiadavkami tohto štandardu. V prípade metodických rozdielov, napr. v súvislosti s ohraničením cieľových hodnôt, podnik poskytne stručné vysvetlenie týchto rozdielov.
AR 26. Pri zverejňovaní informácií požadovaných na základe odseku 34 písm. d) a e) podnik prezentuje informácie za cieľové obdobie s odvolaním sa na prípadnú trajektóriu emisií špecifickú pre odvetvia alebo medziodvetvovú trajektóriu emisií zlučiteľnú s cieľom obmedziť globálne otepľovanie na 1,5 °C. Podnik na tento účel vypočíta referenčnú cieľovú hodnotu zosúladenú s cieľom 1,5 °C pre rozsah 1 a 2 (a v náležitých prípadoch samostatne pre rozsah 3), s ktorou môže porovnať svoje vlastné cieľové hodnoty znižovania emisií skleníkových plynov alebo priebežné cieľové hodnoty v rámci príslušných rozsahov.
AR 27. Referenčnú cieľovú hodnotu možno vypočítať vynásobením emisií skleníkových plynov vo východiskovom roku buď faktorom zníženia emisií špecifickým pre odvetvie (metodika odvetvovej dekarbonizácie), alebo medziodvetvovým faktorom (kontrakčná metodika). Tieto faktory zníženia emisií možno odvodiť z rozličných zdrojov. Podnik by mal zabezpečiť, aby bol použitý zdroj založený na trajektórii znižovania emisií, ktorá je v súlade s cieľom obmedziť globálne otepľovanie na 1,5 °C.
AR 28. Faktory zníženia emisií prechádzajú ďalším vývojom. Podniky sa preto vyzývajú, aby používali len aktualizované verejne dostupné informácie.
|
2030 |
2050 |
Medziodvetvová (ACA) trajektória znižovania na základe roku 2020 ako referenčného roku |
-42 % |
-90 % |
Zdroj: Na základe dokumentu Pathways to Net-zero – SBTi Technical Summary (Trajektórie k emisnej neutrálnosti – Technické zhrnutie SBTi) (verzia 1.0, október 2021). |
AR 29. Referenčná cieľová hodnota závisí od východiskového roku a východiskových emisií cieľovej hodnoty podniku týkajúcej sa znižovania emisií skleníkových plynov. V prípade podnikov s nedávnym východiskovým rokom alebo s vyššími východiskovými emisiami preto nemusí byť také náročné dosiahnuť referenčnú cieľovú hodnotu v porovnaní s podnikmi, ktoré už v minulosti prijali ambiciózne opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov. Podniky, ktoré v minulosti dosiahli zníženie emisií skleníkových plynov v súlade s medziodvetvovou trajektóriou alebo trajektóriou špecifickou pre odvetvia zosúladenou s cieľom na úrovni 1,5 °C, preto môžu zodpovedajúcim spôsobom prispôsobiť svoje východiskové emisie, aby určili referenčnú cieľovú hodnotu. Ak teda podnik prispôsobuje svoje východiskové emisie s cieľom určiť referenčnú cieľovú hodnotu, nezohľadní zníženia emisií skleníkových plynov pred rokom 2020 a poskytne náležité dôkazy o znížení emisií skleníkových plynov dosiahnutom v minulosti.
AR 30. Pri zverejňovaní informácií požadovaných podľa odseku 34 písm. f) podnik vysvetlí:
s odvolaním sa na svoje opatrenia v oblasti zmierňovania zmeny klímy nástroje dekarbonizácie a ich očakávaný kvantitatívny príspevok k dosiahnutiu cieľových hodnôt znižovania emisií skleníkových plynov rozčlenených podľa jednotlivých rozsahov (1, 2 a 3);
či plánuje prijať nové technológie a úlohu týchto technológií pri dosahovaní svojich cieľových hodnôt znižovania emisií skleníkových plynov, a
či a ako zohľadnil rozmanitý rozsah klimatických scenárov, minimálne vrátane klimatického scenára kompatibilného s obmedzením globálneho otepľovania na 1,5 °C, na to, aby zaznamenal environmentálny, spoločenský, technologický, trhový a politický vývoj a určil svoje nástroje dekarbonizácie.
AR 31. Podnik môže svoje cieľové hodnoty znižovania emisií skleníkových plynov predložiť spoločne so svojimi opatreniami v oblasti zmierňovania zmeny klímy (pozri požiadavku AR 19) v podobe tabuľky alebo grafickej trajektórie zobrazujúcej vývoj v priebehu času. Príklady kombinácie cieľových hodnôt a nástrojov dekarbonizácie sú zobrazené na tomto obrázku a v tabuľke:
|
Východiskový rok (napr. 2025) |
Cieľová hodnota na rok 2030 |
Cieľová hodnota na rok 2035 |
… |
Až do cieľovej hodnoty na rok 2050 |
Emisie skleníkových plynov (ktCO2e) |
100 |
60 |
40 |
|
|
Energetická efektívnosť a zníženie spotreby |
– |
-10 |
-4 |
|
|
Materiálová efektívnosť a zníženie spotreby |
– |
-5 |
– |
|
|
Prechod na iné palivá |
– |
-2 |
– |
|
|
Elektrifikácia |
– |
– |
-10 |
|
|
Využívanie energie z obnoviteľných zdrojov |
– |
-10 |
-3 |
|
|
Postupné ukončenie používania, nahradenie alebo úprava výrobku |
– |
-8 |
– |
|
|
Postupné ukončenie používania, nahradenie alebo úprava procesu |
– |
-5 |
-3 |
|
|
Iné |
– |
– |
|
|
|
Požiadavka na zverejňovanie E1-5 – Spotreba energie a energetický mix
Usmernenie k výpočtom
AR 32. Pri príprave informácií o energetickej spotrebe požadovaných podľa odseku 35 podnik:
vykáže len energiu spotrebovanú pri procesoch vlastnených alebo kontrolovaných podnikom pri uplatnení rovnakého rozsahu, ako sa uplatňuje na vykazovanie emisií skleníkových plynov rozsahu 1 a 2;
vylúči suroviny a palivá, ktoré sa nespaľujú na energetické účely. Podnik, ktorý spotrebúva palivo ako surovinu, môže zverejniť informácie o tejto spotrebe oddelene od požadovaných zverejnení;
zabezpečí, aby sa všetky kvantitatívne informácie týkajúce sa energie vykazovali v megawatthodinách (MWh) pri dolnej výhrevnosti, resp. čistej výhrevnosti. Ak sú nespracované údaje o energii dostupné len v iných energetických jednotkách než MWh [napr. gigajouly (GJ) alebo britské tepelné jednotky (Btu)], v jednotkách objemu (napr. kubické stopy alebo galóny) alebo jednotkách hmotnosti (napr. kilogramy alebo libry), prevedú sa na MWh s použitím vhodných konverzných faktorov (pozri napr. prílohu II k piatej hodnotiacej správe IPCC). Konverzné faktory v prípade palív musia byť transparentné a uplatňovať sa konzistentným spôsobom;
zabezpečí, aby sa všetky kvantitatívne informácie týkajúce sa energie vykazovali ako konečná spotreba energie, pričom uvedie množstvo energie, ktorú podnik skutočne spotrebuje, a použije napríklad tabuľku v prílohe IV k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2012/27 ( 48 ) o energetickej efektívnosti;
pri zverejňovaní informácií o spotrebe vlastnej vyrobenej energie predíde dvojitému započítaniu spotreby paliva. Ak podnik vyrába elektrickú energiu z neobnoviteľného alebo obnoviteľného zdroja paliva a následne túto vyrobenú elektrickú energiu spotrebuje, spotreba energie sa započíta len raz pod spotrebou paliva;
nevyrovná spotrebu energie, aj keď sa energia vyrobená na mieste predá tretej strane alebo ju používa tretia strana;
nezapočítava energiu získavanú v rámci organizačných hraníc ako „nakúpenú alebo nadobudnutú energiu“;
započítava paru, teplo alebo chladenie, ktoré získal ako „odpadovú energiu“ v rámci priemyselných procesov tretej strany, ako „nakúpenú alebo nadobudnutú energiu“;
započítava čistý vodík ( 49 ) ako obnoviteľné palivo. Vodík, ktorý nepochádza v plnej miere z obnoviteľných zdrojov, sa zahrnie ako „spotreba paliva z ostatných neobnoviteľných zdrojov“, a
prijme konzervatívny prístup pri rozdeľovaní elektriny, pary, tepla alebo chladu medzi obnoviteľné a neobnoviteľné zdroje na základe prístupu uplatneného na výpočet emisií skleníkových plynov rozsahu 2 podľa metódy založenej na trhu. Podnik zohľadní tieto druhy spotreby energie ako odvodené od obnoviteľných zdrojov len vtedy, ak je pôvod nakúpenej energie jednoznačne vymedzený v zmluvných dojednaniach s jeho dodávateľmi (dohoda o nákupe energie z obnoviteľných zdrojov, normalizovaná sadzba zelenej elektriny, trhové nástroje ako potvrdenie o pôvode z obnoviteľných zdrojov v Európe ( 50 ) alebo podobné nástroje ako osvedčenia pre energiu z obnoviteľných zdrojov v Spojených štátoch alebo Kanade atď.).
AR 33. ►C1 Informácie požadované na základe odseku 38 sa uplatňujú, ak podnik prevádzkuje svoju činnosť aspoň v jednom odvetví s veľkým vplyvom na klímu. ◄ Informácie požadované na základe odseku 38 písm. a) až e) zahŕňajú aj energiu z fosílnych zdrojov spotrebovanú pri činnostiach, ktoré nepatria do odvetví s veľkým vplyvom na klímu.
AR 34. Informácie o spotrebe energie a energetickom mixe možno predkladať v tomto tabuľkovom formáte pre odvetvia s veľkým vplyvom na klímu a všetky ostatné odvetvia pri vynechaní riadkov 1 až 5.
Spotreba energie a energetický mix |
Porovnanie |
Rok N |
1. Spotreba paliva z uhlia a produktov z uhlia (MWh) |
|
|
2. Spotreba paliva z ropy a ropných produktov (MWh) |
|
|
3. Spotreba paliva zo zemného plynu (MWh) |
|
|
4. Spotreba paliva z ostatných fosílnych zdrojov (MWh) |
|
|
5. Spotreba nakúpenej alebo získanej elektriny, tepla, pary a chladu z fosílnych zdrojov (MWh) |
|
|
6. Celková spotreba energie z fosílnych zdrojov (MWh) (vypočítaná ako súčet riadkov 1 až 5) |
|
|
Podiel fosílnych zdrojov na celkovej spotrebe energie (%) |
|
|
7. Spotreba z jadrových zdrojov (MWh) |
|
|
Podiel spotreby z jadrových zdrojov na celkovej spotrebe energie (%) |
|
|
8. Spotreba paliva v prípade obnoviteľných zdrojov vrátane biomasy (aj priemyselného a komunálneho odpadu biologického pôvodu, biopalív, bioplynu, čistého vodíka) (MWh) |
|
|
9. Spotreba nakúpenej alebo získanej elektriny, tepla, pary a chladu z obnoviteľných zdrojov (MWh) |
|
|
10. Spotreba vlastnej vyrobenej nepalivovej energie z obnoviteľných zdrojov (MWh) |
|
|
11. Celková spotreba energie z obnoviteľných zdrojov (MWh) (vypočítaná ako súčet riadkov 8 až 10) |
|
|
Podiel obnoviteľných zdrojov na celkovej spotrebe energie (%) |
|
|
►C1 Celková spotreba energie (MWh) (vypočítaná ako súčet riadkov 6, 7 a 11) ◄ |
|
|
AR 35. Celkovú spotrebu energie s rozlíšením medzi spotrebou energie z fosílnych, jadrových a obnoviteľných zdrojov možno graficky predložiť vo vyhlásení o udržateľnosti zobrazujúcom vývoj v priebehu času (napr. prostredníctvom koláčového alebo stĺpcového grafu).
Energetická náročnosť na základe čistých príjmov
AR 36. Pri príprave informácií o energetickej náročnosti požadovaných podľa odseku 40 podnik:
vypočíta pomer energetickej náročnosti pomocou tohto vzorca:
vyjadrí celkovú spotrebu energie v MWh a čisté príjmy v peňažných jednotkách (napr. v eurách);
čitateľ a menovateľ obsahujú len pomer celkovej konečnej spotreby energie (v čitateli) a čistých príjmov (v menovateli), ktoré možno pripísať činnostiam v odvetviach s veľkým vplyvom na klímu. Rozsahy čitateľa a menovateľa by v zásade mali byť konzistentné;
vypočíta celkovú spotrebu energie v súlade s požiadavkou v odseku 37;
vypočíta čisté príjmy v súlade s požiadavkami na účtovné štandardy uplatniteľnými na účtovné závierky, t. j. IFRS 15 Výnosy zo zmlúv so zákazníkmi alebo miestnymi zásadami GAAP.
AR 37. Kvantitatívne informácie možno predložiť v tejto tabuľke.
Energetická náročnosť na čisté príjmy |
Porovnanie |
N |
% N/N–1 |
Celková spotreba energie z činností v odvetviach s veľkým vplyvom na klímu na čisté príjmy z činností v odvetviach s veľkým vplyvom na klímu (MWh/peňažná jednotka) |
|
|
|
AR 38. Vykonanie zosúhlasenia čistých príjmov z činností v odvetviach s veľkým vplyvom na klímu s relevantnými položkami účtovnej závierky alebo zverejnenie (požadované v odseku 43) možno uvádzať:
krížovým odkazom na súvisiacu položku alebo zverejnenie v účtovnej závierke alebo
ak sa čisté príjmy nedajú priamo prepojiť s položkou alebo zverejnením v účtovnej závierke pomocou krížového odkazu, kvantitatívnym zosúhlasením s použitím tohto tabuľkového formátu.
Čisté príjmy z činností v odvetviach s veľkým vplyvom na klímu použitý na výpočet energetickej náročnosti |
|
Čisté príjmy (iné) |
|
Celkové čisté príjmy (účtovná závierka) |
|
Požiadavky na zverejňovanie E1-6 – Hrubé emisie rozsahu 1, 2, 3 a celkové emisie skleníkových plynov
Usmernenie k výpočtom
AR 39. Pri príprave informácií na vykázanie emisií skleníkových plynov požadovaných podľa odseku 44 podnik:
zohľadní zásady, požiadavky a usmernenia stanovené v podnikovej norme protokol o skleníkových plynoch (verzia z roku 2004). Podnik môže zohľadniť odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/2279 ( 51 ) alebo požiadavky stanovené v norme EN ISO 14064-1:2018. Ak podnik už uplatňuje metodiku účtovania skleníkových plynov normy ISO 14064-1:2018, aj tak dodržiava požiadavky tohto štandardu (napr. v súvislosti s hranicami vykazovania a zverejňovaním emisií skleníkových plynov rozsahu 2 podľa metódy založenej na trhu);
zverejňuje metodiky, významné predpoklady a faktory emisií použité na výpočet alebo meranie emisií skleníkových plynov spolu s dôvodmi ich výberu a poskytne odkaz alebo prepojenie na všetky nástroje použité na výpočet;
zahrnie emisie CO2, CH4, N2O, HFC, PFC, SF6 a NF3. Ďalšie skleníkové plyny možno zohľadniť, ak sú významné, a
použije najaktuálnejšie hodnoty potenciálu globálneho otepľovania zverejnené panelom IPCC na základe časového horizontu 100 rokov na výpočet emisií ekvivalentu CO2 pre iné skleníkové plyny ako CO2.
AR 40. Pri príprave informácií na vykazovanie emisií skleníkových plynov pridružených podnikov, spoločných podnikov, nekonsolidovaných dcérskych podnikov (investičných subjektov) a zmluvných dojednaní, ako sa požaduje v odseku 50, podnik konsoliduje 100 % emisií skleníkových plynov subjektov, ktorých prevádzkové činnosti riadi. V praxi k tomu dochádza, keď je podnik držiteľom licencie alebo povolenia na prevádzku aktív týchto pridružených podnikov, spoločných podnikov, nekonsolidovaných dcérskych podnikov (investičných subjektov) a zmluvných dojednaní. Ak podnik na základe zmluvného vymedzenia riadi prevádzkové činnosti na čiastočný úväzok, konsoliduje 100 % emisií skleníkových plynov vyprodukovaných počas obdobia jeho riadenia prevádzkových činností.
AR 41. V súlade s kapitolou 3.7 ESRS 1 podnik náležite rozčlení informácie o svojich emisiách skleníkových plynov. Podnik napríklad môže rozčleniť svoje rozsahy 1, 2, 3 alebo celkové emisie skleníkových plynov podľa krajín, prevádzkových segmentov, hospodárskej činnosti, dcérskych podnikov, kategórie skleníkových plynov (CO2, CH4, N2O, HFC, PFC, SF6, NF3 a iné skleníkové plyny zohľadňované podnikom) alebo druhu zdroja (stacionárne spaľovanie, mobilné spaľovanie, emisie z procesov a fugitívne emisie).
AR 42. Podnik môže mať odlišné obdobie vykazovania pre niektoré alebo všetky subjekty v rámci svojho hodnotového reťazca. Za takýchto okolností sa podniku povoľuje merať svoje emisie skleníkových plynov v súlade s odsekom 44 pri použití informácií za obdobia vykazovania, ktoré sa odlišujú od jeho vlastného obdobia vykazovania, ak sú uvedené informácie získané od subjektov v rámci jeho hodnotového reťazca, ktorých obdobia vykazovania sa odlišujú od obdobia vykazovania podniku, pod podmienkou, že:
podnik na meranie a zverejňovanie svojich emisií skleníkových plynov použije najaktuálnejšie dostupné údaje od uvedených subjektov v rámci svojho hodnotového reťazca;
dĺžka obdobia vykazovania je rovnaká a
podnik zverejní účinky významných udalostí a zmien okolností (relevantné pre jeho emisie skleníkových plynov), ku ktorým dôjde medzi dátumami vykazovania subjektov v rámci jeho hodnotového reťazca a dátumom riadnej účtovnej závierky podniku.
AR 43. Pri príprave informácií o hrubých emisiách skleníkových plynov rozsahu 1 požadovaných podľa odseku 48 písm. a) podnik:
vypočíta alebo zmeria emisie skleníkových plynov zo stacionárneho spaľovania, mobilného spaľovania, emisie z procesov a fugitívne emisie a použije vhodné údaje o činnosti, ktoré zahŕňajú spotrebu paliva z neobnoviteľných zdrojov;
použije vhodné a konzistentné emisné faktory;
zverejní biogénne emisie CO2 zo spaľovania alebo biodegradácie biomasy oddelene od emisií skleníkových plynov rozsahu 1, ale zahrnie emisie iných typov skleníkových plynov (najmä CH4 a N2O);
nezahrnie žiadne odstránenia ani žiadne kúpené, predané ani prevedené uhlíkové kredity, ani kvóty skleníkových plynov do výpočtu emisií skleníkových plynov rozsahu 1; a
v prípade činností vykazovaných v rámci systému EU ETS vykáže emisie rozsahu 1 v súlade s metodikou systému EU ETS. Metodiku systému EU ETS možno uplatniť aj na činnosti v zemepisných oblastiach a odvetviach, na ktoré sa systém EU ETS nevzťahuje.
AR 44. Pri príprave informácií o percentuálnom podiele emisií skleníkových plynov rozsahu 1 v regulovaných systémoch obchodovania s emisiami požadovaných na základe odseku 48 písm. b) podnik:
zohľadní emisie skleníkových plynov zo zariadení, ktoré prevádzkuje a na ktoré sa vzťahujú regulované systémy obchodovania s emisiami vrátane systému EU ETS, vnútroštátneho systému ETS, prípadne systému ETS mimo EÚ;
zahrnie len emisie CO2, CH4, N2O, HFC, PFC, SF6 a NF3;
zabezpečí rovnaké účtovné obdobie pre hrubé emisie skleníkových plynov rozsahu 1 a emisie skleníkových plynov regulované v rámci systému ETS a
vypočíta podiel pomocou tohto vzorca:
GHG eemisie skleníkových plynov v tonách ekvivalentu CO2 zo zariadení systému EU ETS + vnútroštátnych zariadení systému ETS + zariadení systému ETS mimo EÚ |
Emisie skleníkových plynov rozsahu 1 (tony ekvivalentu CO2). |
AR 45. Pri príprave informácií o hrubých emisiách skleníkových plynov rozsahu 2 požadovaných podľa odseku 49 podnik:
zohľadní zásady a požiadavky Usmernení k protokolu o skleníkových plynoch rozsahu 2 (verzie z roku 2015, najmä kritériá kvality rozsahu 2 v kapitole 7.1 týkajúcej sa zmluvných nástrojov); môže zohľadniť aj odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/2279 alebo relevantné požiadavky na vyčíslenie nepriamych emisií skleníkových plynov z dovážanej energie v norme EN ISO 14064-1:2018;
zahrnie nakúpenú alebo získanú elektrinu, paru, teplo a chlad spotrebované podnikom;
predíde dvojitému započítaniu emisií skleníkových plynov vykázaných v rámci rozsahu 1 alebo 3;
uplatní metódy založené na lokalite alebo na trhu na výpočet emisií skleníkových plynov rozsahu 2 a poskytne informácie o podiele a druhoch zmluvných nástrojov. Pri metóde založenej na lokalite sa emisie skleníkových plynov rozsahu 2 vyčísľujú na základe priemerných emisných faktorov výroby energie pre vymedzené lokality vrátane miestnych, nadnárodných alebo národných hraníc (protokol o skleníkových plynoch, usmernenia k rozsahu 2, glosár, 2015). Pri metóde založenej na trhu sa emisie skleníkových plynov rozsahu 2 vyčísľujú na základe emisií skleníkových plynov vytvorených výrobcami, od ktorých vykazujúci subjekt na zmluvnom základe kupuje elektrinu spolu s nástrojmi alebo samostatné nástroje (protokol o skleníkových plynoch, usmernenia k rozsahu 2, glosár, 2015); v tomto prípade môže podnik zverejniť podiel emisií skleníkových plynov rozsahu 2 podľa metódy založenej na trhu spojených s kúpenou elektrinou spolu s nástrojmi, napr. zárukou pôvodu alebo osvedčeniami o energii z obnoviteľných zdrojov. Podnik poskytne informácie o podiele a typoch zmluvných nástrojov používaných na predaj a kúpu energie spolu s atribútmi týkajúcimi sa výroby energie alebo na samostatné tvrdenia o energetických atribútoch;
zverejní biogénne emisie CO2 zo spaľovania alebo biodegradácie biomasy oddelene od emisií skleníkových plynov rozsahu 2, ale zahrnie emisie iných typov skleníkových plynov (najmä CH4 a N2O). V prípade, že pri uplatnených emisných faktoroch sa neoddeľujú percentuálne podiely biomasy alebo biogénneho CO2, podnik to zverejní. V prípade, že emisie skleníkových plynov iných než CO2 (najmä CH4 a N2O) nie sú k dispozícii v rámci sústavy priemerných emisných faktorov podľa metódy založenej na lokalite alebo sú z nej vylúčené, alebo pri informáciách podľa metódy založenej na trhu, podnik to zverejní;
nezahrnie do výpočtu emisií skleníkových plynov rozsahu 2 žiadne odstránenia ani žiadne kúpené, predané ani prevedené uhlíkové kredity, ani kvóty skleníkových plynov.
AR 46. Pri príprave informácií o hrubých emisiách skleníkových plynov rozsahu 3 požadovaných podľa odseku 51 podnik:
zohľadní zásady a ustanovenia štandardu evidencie a podávania správ pre hodnotový reťazec spoločnosti protokolu o skleníkových plynoch (rozsahu 3) (verzia z roku 2011), pričom môže zohľadniť aj odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/2279 alebo relevantné požiadavky na vyčíslenie nepriamych emisií skleníkových plynov v norme EN ISO 14064-1:2018;
ak ide o finančnú inštitúciu, zohľadní štandard týkajúci sa účtovania a vykazovania emisií skleníkových plynov pre finančný sektor, ktorý vypracovalo partnerstvo pre finančné započítavanie uhlíka (PCAF), najmä časť A „Financované emisie“ (verzia z decembra 2022);
s použitím primeraných odhadov preskúma svoje celkové emisie skleníkových plynov rozsahu 3 na základe 15 kategórií rozsahu 3 identifikovaných v podnikovej norme protokol o skleníkových plynoch a v podnikovej norme protokol o skleníkových plynoch týkajúcej sa započítavania a vykazovania v rámci hodnotového reťazca (rozsah 3) (verziu z roku 2011). Prípadne môže preskúmať svoje nepriame emisie skleníkových plynov na základe kategórií stanovených v norme EN ISO 14064-1:2018 ustanovení 5.2.4 (okrem nepriamych emisií skleníkových plynov z dovážanej energie);
identifikuje a zverejní svoje významné kategórie rozsahu 3 na základe množstva ich odhadovaných emisií skleníkových plynov a ďalších kritérií stanovených v štandarde týkajúcom sa účtovania a vykazovania podnikového hodnotového reťazca (rozsah 3) podľa protokolu o skleníkových plynoch (verzia z roku 2011, s. 61 a s. 65 až 68) alebo v norme EN ISO 14064-1:2018 prílohe H.3.2, ako sú vynaložené financie, vplyv, príslušné riziká a príležitosti spojené s transformáciou alebo stanoviská zainteresovaných strán;
vypočíta alebo odhadne emisie skleníkových plynov vo významných kategóriách rozsahu 3 pomocou vhodných faktorov emisií;
každoročne aktualizuje emisie skleníkových plynov rozsahu 3 v každej významnej kategórii na základe údajov o súčasnej činnosti; aktualizuje kompletný súpis emisií skleníkových plynov rozsahu 3 aspoň raz za tri roky alebo v prípade výskytu významnej udalosti alebo významnej zmeny okolností [významná udalosť alebo významná zmena okolností sa môže týkať napríklad zmien v činnostiach alebo štruktúre podniku, zmien v činnostiach alebo štruktúre jej upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca (hodnotových reťazcov), zmeny metodiky výpočtu alebo odhalenia chýb];
zverejní rozsah, v akom sa emisie skleníkových plynov rozsahu 3 podniku merajú s použitím vstupov z osobitných činností v rámci upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca subjektu, a zverejní percentuálny podiel emisií vypočítaný na základe primárnych údajov získaných od dodávateľov alebo iných partnerov v hodnotovom reťazci;
zverejní pre každú významnú kategóriu emisií skleníkových plynov rozsahu 3 zohľadnené hranice vykazovania, spôsoby výpočtu na odhad emisií skleníkových plynov a to, či a aké nástroje na výpočet sa použili. Kategórie rozsahu 3 by mali byť v súlade s protokolom o skleníkových plynoch a mali by zahŕňať:
nepriame emisie skleníkových plynov rozsahu 3 konsolidovanej skupiny na účely finančného účtovníctva (materský podnik a jeho dcérske podniky);
nepriame emisie skleníkových plynov rozsahu 3 pridružených podnikov, spoločných podnikov a nekonsolidovaných dcérskych podnikov, v prípade ktorých má podnik možnosť riadiť ich prevádzkové činnosti a vzťahy (t. j. riadenie prevádzkových činností);
emisie skleníkových plynov rozsahu 1, 2 a 3 pridružených podnikov, spoločných podnikov, nekonsolidovaných dcérskych podnikov (investičných subjektov) a spoločných dojednaní, v prípade ktorých podnik nevykonáva riadenie prevádzkových činností, a keď sú tieto subjekty súčasťou upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca podniku;
zverejní zoznam kategórií emisií skleníkových plynov rozsahu 3, ktoré sú zahrnuté v súpise alebo sú z neho vylúčené, so zdôvodnením pre vylúčené kategórie rozsahu 3;
zverejní biogénne emisie CO2 zo spaľovania alebo biodegradácie biomasy, ku ktorým dochádza v rámci upstreamovej a downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca, oddelene od hrubých emisií skleníkových plynov rozsahu 3 a zahrnie do výpočtu emisií skleníkových plynov rozsahu 3 emisie iných druhov skleníkových plynov (ako sú CH4 a N2O) a emisie CO2, ktoré vznikajú v rámci životného cyklu biomasy inak ako spaľovaním alebo biodegradáciou (napríklad emisie skleníkových plynov zo spracovania alebo prepravy biomasy);
nezahrnie do výpočtu emisií skleníkových plynov rozsahu 3 žiadne odstránené emisie ani žiadne kúpené, predané alebo prevedené uhlíkové kredity, ani kvóty na skleníkové plyny.
AR 47. Pri príprave informácií o celkových emisiách skleníkových plynov požadovaných podľa odseku 52 podnik:
použije na výpočet celkových emisií skleníkových plynov tieto vzorce:
zverejní celkové emisie skleníkových plynov, s rozlíšením emisií odvodených podľa metód založených na lokalite alebo na trhu, ktoré sa použili pri meraní príslušných emisií skleníkových plynov rozsahu 2.
AR 48. Podnik zverejní svoje celkové emisie skleníkových plynov rozčlenené podľa rozsahov 1, 2 a významné emisie rozsahu 3 v súlade s touto tabuľkou.
|
Retrospektívne |
Míľniky a cieľové roky |
||||||
Východiskovýrok |
Porovnanie |
N |
% N/ N-1 |
2025 |
2030 |
(2050) |
Ročný % cieľ/východiskový rok |
|
Emisie skleníkových plynov rozsahu 1 |
||||||||
Hrubé emisie skleníkových plynov rozsahu 1 (tCO2e) |
|
|
|
|
|
|
|
|
Percentuálny podiel rozsahu 1 Emisie skleníkových plynov z regulovaného obchodovania s emisiami (%) |
|
|
|
|
|
|
|
|
Emisie skleníkových plynov rozsahu 2 |
||||||||
Hrubé emisie skleníkových plynov rozsahu 2 podľa metódy založenej na lokalite (tCO2e) |
|
|
|
|
|
|
|
|
Hrubé emisie skleníkových plynov rozsahu 2 (tCO2e) |
|
|
|
|
|
|
|
|
Významné emisie skleníkových plynov rozsahu 3 |
||||||||
Celkové hrubé nepriame emisie skleníkových plynov (rozsahu 3) (tCO2e) |
|
|
|
|
|
|
|
|
1. Zakúpený tovar a služby |
|
|
|
|
|
|
|
|
[Voliteľná podkategória: Cloud computing a služby dátových centier |
|
|
|
|
|
|
|
|
2. Investičný tovar |
|
|
|
|
|
|
|
|
3. Činnosti súvisiace s palivom a energiou (nezahrnuté v rozsahu 1 ani rozsahu 2) |
|
|
|
|
|
|
|
|
4. Preprava a distribúcia dodávateľom |
|
|
|
|
|
|
|
|
5. Odpad vzniknutý v rámci činnosti |
|
|
|
|
|
|
|
|
6. Služobné cesty |
|
|
|
|
|
|
|
|
7. Dochádzanie zamestnancov |
|
|
|
|
|
|
|
|
8. Majetok poskytnutý formou lízingu dodávateľom |
|
|
|
|
|
|
|
|
9. Preprava odberateľom |
|
|
|
|
|
|
|
|
10. Spracovanie predaných výrobkov |
|
|
|
|
|
|
|
|
11. Použitie predaných výrobkov |
|
|
|
|
|
|
|
|
12. Nakladanie s predanými výrobkami na konci ich životnosti |
|
|
|
|
|
|
|
|
13. Majetok poskytnutý formou lízingu odberateľom |
|
|
|
|
|
|
|
|
14. Franchisingové licencie |
|
|
|
|
|
|
|
|
15. Investície |
|
|
|
|
|
|
|
|
Celkové emisie skleníkových plynov |
||||||||
Celkové emisie skleníkových plynov (na základe lokality) (tCO2e) |
|
|
|
|
|
|
|
|
Celkové emisie skleníkových plynov (na základe trhu) (tCO2e) |
|
|
|
|
|
|
|
|
AR 49. Na účely upozornenia na potenciálne riziká spojené s transformáciou môže podnik zverejniť svoje celkové emisie skleníkových plynov, rozčlenené podľa najväčších krajín a prípadne podľa prevádzkových segmentov (pre účtovnú závierku sa uplatnia rovnaké segmenty požadované podľa účtovných štandardov, t. j. IFRS 8 Prevádzkové segmenty alebo miestnych zásad GAAP). Emisie skleníkových plynov rozsahu 3 sa môžu z týchto rozpisov podľa krajiny vylúčiť, ak súvisiace údaje nie sú ľahko dostupné.
AR 50. Emisie skleníkových plynov rozsahu 3 sa môžu predložiť aj podľa kategórií nepriamych emisií vymedzených v norme EN ISO 14064-1:2018.
AR 51. Podnik zverejní emisie skleníkových plynov rozsahu 3 zo zakúpených služieb týkajúcich sa cloud computingu a dátových centier ako podskupinu zastrešujúcej kategórie rozsahu 3„výrobky a služby zakúpené od dodávateľov“, ak tvoria významný podiel emisií skleníkových plynov rozsahu 3 podniku.
AR 52. Celkové emisie skleníkových plynov rozčlenené podľa rozsahu 1, 2 a 3 možno graficky znázorniť vo vyhlásení o udržateľnosti (napr. ako stĺpcový alebo koláčový graf), s vyobrazením rozdelenia emisií skleníkových plynov v rámci hodnotového reťazca (upstreamová časť, vlastná činnosť, preprava, downstreamová časť).
Intenzita skleníkových plynov na základe čistých príjmov
AR 53. Pri zverejňovaní informácií o intenzite skleníkových plynov na základe čistých príjmov, požadovaných podľa odseku 53, podnik:
vypočíta pomer intenzity skleníkových plynov podľa tohto vzorca:
vyjadrí celkové emisie skleníkových plynov v metrických tonách ekvivalentu CO2 a čisté príjmy v peňažných jednotkách (napr. v eurách) a uvedie výsledky pre metódu založenú na trhu a na lokalite;
zahrnie do čitateľa celkové emisie skleníkových plynov a do menovateľa celkové čisté príjmy;
vypočíta celkové emisie skleníkových plynov, ako sa vyžaduje v odseku 44 písm. d) a v odseku 52, a
vypočíta čisté príjmy v súlade s požiadavkami v účtovných štandardoch uplatnených na účtovnú závierku, t. j. IFRS 15 alebo miestnych zásadách GAAP.
AR 54. Kvantitatívne informácie možno predložiť v tomto tabuľkovom formáte.
Intenzita skleníkových plynov na čisté príjmy |
Porovnanie |
N |
% N/N–1 |
Celkové emisie skleníkových plynov (podľa metódy založenej na lokalite) na čisté príjmy (tCO2e/peňažná jednotka) |
|
|
|
Celkové emisie skleníkových plynov (podľa trhu) na čisté príjmy (tCO2e/peňažná jednotka) |
|
|
|
AR 55. Zosúhlasenie čistých príjmov použitých na výpočet intenzity skleníkových plynov s príslušnou položkou alebo poznámkami v účtovnej závierke (podľa požiadaviek v odseku 55) sa môže vykonať:
krížovým odkazom na súvisiacu položku alebo zverejnenie v účtovnej závierke alebo,
ak sa čisté príjmy nedajú priamo prepojiť s položkou alebo zverejnením v účtovnej závierke pomocou krížového odkazu, kvantitatívnym zosúhlasením s použitím tohto tabuľkového formátu.
Čisté príjmy použité na výpočet intenzity skleníkových plynov |
|
Čisté príjmy (iné) |
|
Celkové čisté príjmy (v účtovnej závierke) |
|
Požiadavka na zverejňovanie E1-7 – Odstránené emisie skleníkových plynov a projekty znižovania emisií skleníkových plynov financované prostredníctvom uhlíkových kreditov
Odstraňovanie a ukladanie emisií skleníkových plynov v rámci vlastných činností a upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca
AR 56. Podniky okrem svojich inventárov emisií skleníkových plynov zabezpečia transparentnosť informácií o tom, ako a do akej miery v rámci svojich vlastných činností a upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca zvyšujú prirodzené záchyty alebo uplatňujú technické riešenia na odstraňovanie skleníkových plynov z atmosféry. Hoci neexistujú žiadne všeobecne akceptované koncepcie a metodiky na započítavanie odstraňovania emisií skleníkových plynov, cieľom tohto štandardu je zvýšiť transparentnosť vo vzťahu k úsiliu podniku odstraňovať emisie skleníkových plynov z atmosféry [odsek 56 písm. a) a odsek 58]. Odstraňovanie emisií skleníkových plynov mimo hodnotového reťazca, ktoré podnik podporuje nákupom uhlíkových kreditov, sa zverejní samostatne, podľa požiadaviek v odseku 56 písm. b) a odseku 59.
AR 57. Pri zverejňovaní informácií o odstraňovaní a ukladaní emisií skleníkových plynov z vlastných činností podniku a z upstreamovej a downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca, požadovaných podľa odseku 56 písm. a) a odseku 58, podnik pre každú činnosť odstránenia alebo ukladania opíše:
príslušné skleníkové plyny;
či je odstraňovanie a ukladanie biogénne, dosiahnuté zmenou využívania krajiny (napr. zalesňovaním, opätovným zalesňovaním, obnovou lesa, výsadbou mestskej zelene, agrolesníctvom, hromadením uhlíka v pôde atď.), technologické (napr. priame zachytávanie zo vzduchu) alebo hybridné (napr. bioenergia so zachytávaním a ukladaním CO2), a technologické podrobnosti týkajúce sa odstraňovania, druhu ukladania a prípadne prepravy odstránených skleníkových plynov;
prípadne stručné vysvetlenie, či je táto činnosť riešením inšpirovaným prírodou, a
ako je riadené riziko neplnenia vrátane prípadného určovania a monitorovania prípadov únikov a reverzie.
AR 58. Pri príprave informácií o odstraňovaní a ukladaní emisií skleníkových plynov z vlastných činností podniku a z upstreamovej a downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca, požadovaných podľa odseku 56 písm. a) a odseku 58, podnik:
podľa potreby zohľadní podnikovú normu protokolu o skleníkových plynoch (verziu z roku 2004), normu pre výrobky (verziu z roku 2011), usmernenie pre poľnohospodárstvo (verziu z roku 2014), usmernenie k započítavaniu v rámci projektov zameraných na skleníkové plyny v oblasti využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva (verziu z roku 2006);
uplatní metódy konsenzu týkajúce sa započítavania odstraňovania emisií skleníkových plynov ihneď po ich sprístupnení, najmä regulačný rámec EÚ na certifikáciu odstraňovania CO2;
v prípade potreby vysvetlí, akú rolu toto odstraňovanie zohráva v jeho politike na zmierňovanie zmeny klímy;
zahrnie odstraňovanie emisií z prevádzok, ktoré vlastní alebo riadi, alebo ku ktorým prispieva a ktoré neboli predané inej strane prostredníctvom uhlíkových kreditov;
v prípade potreby označí činnosti odstraňovania emisií skleníkových plynov vo vlastných činnostiach alebo v hodnotovom reťazci, ktoré boli premenené na uhlíkové kredity a predané iným stranám na dobrovoľnom trhu;
započíta emisie skleníkových plynov spojené s činnosťou odstraňovania emisií vrátane prepravy a ukladania podľa požiadavky na zverejňovanie E1-6 (rozsah 1, 2 a 3). Na účely zvýšenia transparentnosti účinnosti činnosti odstraňovania vrátane prepravy a ukladania môže podnik zverejniť emisie skleníkových plynov spojené s touto činnosťou (napr. emisie skleníkových plynov zo spotreby elektrickej energie pri technológiách priameho zachytávania zo vzduchu) zároveň s množstvom odstránených emisií skleníkových plynov, ale uvedené samostatne;
v prípade reverzie započíta jednotlivé emisie skleníkových plynov ako vyrovnanie za odstránené emisie v období vykazovania;
použije najnovšie hodnoty potenciálu globálneho otepľovania zverejnené panelom IPCC na základe časového horizontu 100 rokov na výpočet emisií ekvivalentu CO2 pre iné skleníkové plyny ako CO2 a opíše predpoklady, metodiky a rámce, ktoré použil na výpočet množstva odstránených emisií skleníkových plynov, a
zohľadní riešenia inšpirované prírodou.
AR 59. Podnik rozčlení a oddelene zverejní údaje o odstraňovaní skleníkových plynov, ku ktorému dochádza v rámci jeho vlastných činností, a údaje o odstraňovaní skleníkových plynov, ku ktorému dochádza v upstreamovej a downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca. Medzi činnosti odstraňovania emisií skleníkových plynov v rámci upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca podnik zahrnie tie činnosti, ktoré aktívne podporuje, napríklad prostredníctvom projektu realizovaného v spolupráci s dodávateľom. Neočakáva sa, že podnik zahrnie akékoľvek odstraňovanie skleníkových plynov, ku ktorému môže dôjsť v upstreamovej a downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca a o ktorom nevie.
AR 60. Kvantitatívne informácie o odstraňovaní emisií skleníkových plynov možno uvádzať v tomto tabuľkovom formáte.
Odstránené množstvá |
Porovnanie |
N |
% N/N–1 |
Činnosť na odstraňovanie emisií skleníkových plynov 1 (napr. obnova lesa) |
– |
|
|
Činnosť na odstraňovanie emisií skleníkových plynov 2 (napr. priame zachytávanie zo vzduchu) |
– |
|
|
… |
– |
|
|
Celkové odstránené emisie skleníkových plynov v rámci vlastnej činnosti (tCO2e) |
|
|
|
Činnosť na odstraňovanie emisií skleníkových plynov 1 (napr. obnova lesa) |
– |
|
|
Činnosť na odstraňovanie emisií skleníkových plynov 2 (napr. priame zachytávanie zo vzduchu) |
– |
|
|
… |
– |
|
|
Celkové odstránené emisie skleníkových plynov v rámci upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca (tCO2e) |
|
|
|
Reverzie (tCO2e) |
|
|
|
Projekty znižovania emisií skleníkových plynov financované prostredníctvom uhlíkových kreditov
AR 61. Financovanie projektov na znižovanie emisií skleníkových plynov mimo hodnotového reťazca podniku prostredníctvom nákupu uhlíkových kreditov, ktoré spĺňajú vysoké štandardy kvality, môže byť užitočným príspevkom k zmierneniu zmeny klímy. V tomto štandarde sa vyžaduje, aby podnik zverejnil, či využíva uhlíkové kredity oddelene od emisií skleníkových plynov [odsek 56 písm. b) a odsek 59] a od cieľov znižovania emisií skleníkových plynov (požiadavka na zverejňovanie E1-4). Zároveň sa v ňom od podniku vyžaduje, aby ukázal rozsah použitia a kritériá kvality, ktoré pre tieto uhlíkové kredity využíva.
AR 62. Pri zverejňovaní informácií o uhlíkových kreditoch požadovaných podľa odseku 56 písm. b) a odseku 59 zverejní podnik podľa situácie toto rozčlenenie:
podiel (percentuálny podiel objemu) projektov na znižovanie a projektov na odstraňovanie;
pre uhlíkové kredity z projektov na odstraňovanie, vysvetlenie, či pochádzajú z biogénnych alebo technologických úložísk;
podiel (percentuálny podiel objemu) pre každý uznaný štandard kvality;
podiel (percentuálny podiel objemu) pochádzajúci z projektov v EÚ a
podiel (percentuálny podiel objemu), ktorý možno považovať za príslušnú úpravu podľa článku 6 Parížskej dohody.
AR 63. Pri príprave informácií o uhlíkových kreditoch požadovaných podľa odseku 56 písm. b) a odseku 59 podnik:
zohľadní uznávané štandardy kvality;
v prípade potreby vysvetlí, akú rolu uhlíkové kredity zohrávajú v jeho politike na zmierňovanie zmeny klímy;
nezahrnie uhlíkové kredity vydané v rámci projektov na znižovanie emisií skleníkových plynov v rámci jeho hodnotového reťazca, keďže príslušné zníženia emisií skleníkových plynov sa už zverejňujú v rámci požiadavky na zverejňovanie E1-6 (rozsah 2 alebo rozsah 3) v čase ich vzniku (t. j. zabráni sa dvojitému započítaniu);
nezahrnie uhlíkové kredity vydané v rámci projektov na odstraňovanie emisií skleníkových plynov v rámci jeho hodnotového reťazca, keďže príslušné odstránenia emisií skleníkových plynov môžu byť už započítané v rámci požiadavky na zverejňovanie E1-7 v čase ich vzniku (t. j. zabráni sa dvojitému započítaniu);
nezverejní uhlíkové kredity ako vyrovnanie svojich emisií skleníkových plynov v rámci požiadavky na zverejňovanie E1-6 týkajúcej sa emisií skleníkových plynov;
nezverejní uhlíkové kredity ako prostriedok na dosiahnutie cieľových hodnôt znižovania emisií skleníkových plynov zverejňovaných v rámci požiadavky na zverejňovanie E1-4 a
vypočíta množstvo uhlíkových kreditov, ktoré sa v budúcnosti zrušia, a to ako súčet uhlíkových kreditov v metrických tonách ekvivalentu CO2 v priebehu trvania existujúcich zmluvných dojednaní.
AR 64. Informácie o uhlíkových kreditoch, ktoré boli zrušené v roku vykazovania a ktoré sa plánujú zrušiť v budúcnosti, sa môžu uvádzať v týchto tabuľkových formátoch.
Uhlíkové kredity zrušené v roku vykazovania |
Porovnanie |
N |
Spolu (tCO2e) |
|
|
Podiel z projektov na odstraňovanie (%) |
|
|
Podiel z projektov na znižovanie (%) |
|
|
Uznávaný štandard kvality 1 (%) |
|
|
Uznávaný štandard kvality 2 (%) |
|
|
Uznávaný štandard kvality 3 (%) |
|
|
… |
|
|
Podiel z projektov v rámci EÚ (%) |
|
|
Podiel uhlíkových kreditov, ktoré sa považujú za príslušné úpravy (%) |
|
|
Uhlíkové kredity, ktoré sa plánujú v budúcnosti zrušiť |
Množstvo do [obdobie] |
Spolu (tCO2e) |
|
Požiadavka na zverejňovanie E1-8 – Interné stanovovanie cien uhlíka
AR 65. Pri zverejňovaní informácií požadovaných podľa odsekov 62 a 63 podnik v prípade potreby stručne vysvetlí, či a ako sú ceny uhlíka použité v interných systémoch stanovovania cien uhlíka konzistentné s cenami používanými v účtovnej závierke. Toto sa vykoná v súvislosti s internými cenami uhlíka, ktoré sa používajú na
posúdenie životnosti a zostatkovej hodnoty ich aktív (nehmotného majetku, nehnuteľností, strojov a zariadení);
zníženie hodnoty majetku a
oceňovanie aktív získaných nadobudnutím podnikov reálnou hodnotou.
AR 66. Informácie možno predložiť v tejto tabuľke:
Typy interných cien uhlíka |
Príslušný objem (tCO2e) |
Uplatnené ceny (€/tCO2e) |
Opis rozsahu |
Tieňová cena CapEx |
|
|
|
Tieňová cena investície do výskumu a vývoja |
|
|
|
Interný uhlíkový poplatok alebo fond |
|
|
|
Ceny uhlíka na testovanie na zníženie hodnoty |
|
|
|
Atď. |
|
|
|
Požiadavka na zverejňovanie E1-9 – Očakávané finančné vplyvy významných fyzických rizík a rizík spojených s transformáciou a potenciálnych klimatických príležitostí
Očakávané finančné vplyvy významných fyzických rizík a rizík spojených s transformáciou
AR 67. Významné fyzické riziká v oblasti klímy a riziká spojené s transformáciou môžu ovplyvniť finančnú situáciu podniku (napr. vlastnené aktíva, finančne kontrolovaný majetok, ktorý je predmetom lízingu, a záväzky), výkonnosť (napr. potenciálne budúce zvýšenie/zníženie čistých príjmov a nákladov v dôsledku prerušenia činnosti, zvýšené ceny dodávok, ktoré vedú k potenciálnej erózii marže) a peňažné toky. Vzhľadom na nízku pravdepodobnosť, vysokú závažnosť a dlhodobý časový horizont niektorých expozícií fyzickým rizikám súvisiacim s klímou a neistotu vyplývajúcu z prechodu na udržateľné hospodárstvo budú existovať súvisiace významné očakávané finančné vplyvy, ktoré sú mimo rozsahu požiadaviek platných účtovných štandardov.
AR 68. V súčasnosti neexistuje všeobecne akceptovaná metodika na posudzovanie alebo meranie toho, ako môžu významné fyzické riziká a riziká spojené s transformáciou ovplyvniť budúcu finančnú situáciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky podniku. Preto bude zverejnenie finančných vplyvov (podľa požiadaviek v odsekoch 64, 66 a 67) závisieť od vnútornej metodiky podniku, uplatnenia jeho významného úsudku pri určovaní vstupov a predpokladov potrebných na kvantifikáciu očakávaných finančných vplyvov podniku.
AR 69. Pri zverejňovaní informácií požadovaných podľa odseku 64 písm. a) a odseku 66 podnik vysvetlí, či a ako:
posúdil očakávané finančné vplyvy na aktíva a podnikateľské činnosti ohrozené významným fyzickým rizikom vrátane rozsahu pôsobnosti, časových horizontov, metodiky výpočtu, základných predpokladov a parametrov a obmedzení tohto posúdenia a
posúdenie aktív a podnikateľských činností, ktoré sa považujú za ohrozené významným fyzickým rizikom, vychádza z procesu určovania významného fyzického rizika, ako sa vyžaduje podľa odseku 20 písm. b) a požiadavky AR 11, a určovania klimatických scenárov, ako sa vyžaduje podľa odseku 19 a požiadaviek AR 13 až AR 14, alebo je súčasťou takéhoto procesu. Predovšetkým však vysvetlí, akým spôsobom vymedzil krátkodobý, strednodobý a dlhodobý časový horizont a ako toto vymedzenie súvisí s očakávanou životnosťou jeho aktív, strategickými horizontmi plánovania a plánmi alokácie kapitálu.
AR 70. Pri príprave informácií o aktívach ohrozených významným fyzickým rizikom, ktoré je nutné zverejniť v zmysle odseku 66 písm. a), podnik:
vypočíta aktíva ohrozené významným fyzickým rizikom v peňažnej hodnote a ako (percentuálny) podel z celkových aktív k dátumu vykazovania (t. j. podiel je odhad účtovnej hodnoty aktív ohrozených významným fyzickým rizikom vydelený celkovou účtovnou hodnotou uvedenou vo výkaze finančnej situácie alebo v súvahe). Odhad aktív ohrozených významným fyzickým rizikom sa odvodzuje od aktív vykázaných v účtovnej závierke. Odhad peňažných súm a podiel aktív ohrozených fyzickým rizikom možno uviesť ako jednotlivú sumu alebo ako rozpätie;
pri určovaní aktív ohrozených významným fyzickým rizikom sa zohľadnia všetky druhy aktív vrátane finančného lízingu/aktív s právom na používanie.
Na účely poskytnutia kontextu k týmto informáciám podnik:
zverejní lokalitu svojich významných aktív ohrozených významným fyzickým rizikom. Významné aktíva nachádzajúce sa ( 52 ) na území EÚ sa agregujú podľa číselných kódov NUTS úrovne 3 (nomenklatúra územných jednotiek pre štatistické účely). V prípade významných aktív nachádzajúcich sa mimo územia EÚ sa rozčlenenie podľa kódu NUTS použije len v príslušných prípadoch;
rozčlení peňažné sumy ohrozených aktív podľa akútneho a chronického fyzického rizika ( 53 );
vypočíta podiel aktív ohrozených významným fyzickým rizikom vyplývajúcim z odseku 66 písm. a), ktoré sa rieši v rámci opatrení v oblasti adaptácie na zmenu klímy, na základe informácií zverejnených podľa požiadavky na zverejňovanie E1-3. Cieľom je aproximácia čistých rizík.
AR 71. Pri príprave informácií požadovaných podľa odseku 64 písm. a) a odseku 66 písm. d) môže podnik posúdiť a zverejniť podiel čistých príjmov z podnikateľských činností ohrozených fyzickým rizikom. Toto zverejnenie
vychádza z čistých príjmov v súlade s požiadavkami v účtovných štandardoch uplatnených na účtovnú závierku, t. j. IFRS 15 alebo miestnych zásadách GAAP;
môže zahŕňať rozčlenenie podnikateľských činností podniku s príslušnými podrobnosťami o súvisiacom percentuálnom podiele na celkových čistých príjmoch, rizikových faktoroch (nebezpečenstvách, expozíciách a citlivosti) a, ak je to možné, veľkosti očakávaných finančných vplyvov v zmysle zníženia marže v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom časovom horizonte. Charakter podnikateľských činností možno rozčleniť aj podľa prevádzkových segmentov, ak podnik vo svojich segmentových výkazoch v rámci účtovnej závierky zverejnil príspevok marží podľa prevádzkových segmentov.
AR 72. Pri zverejňovaní informácií požadovaných podľa odseku 64 písm. b) a odseku 67 písm. a) podnik vysvetlí, či a ako:
posúdil potenciálne vplyvy na budúcu finančnú výkonnosť a situáciu vzhľadom na aktíva a podnikateľské činnosti ohrozené významným rizikom spojeným s transformáciou vrátane rozsahu pôsobnosti, metodiky výpočtu, základných predpokladov a parametrov a obmedzení tohto posúdenia a
►C1 posúdenie aktív a obchodných činností, ktoré sa považujú za ohrozené významným rizikom spojeným s transformáciou, vychádza z procesu určovania významných rizík spojených s transformáciou, ako sa uvádza v odseku 20 písm. c) a požiadavke AR 12, a určovania scenárov, ako sa vyžaduje podľa požiadaviek AR 12 až AR 15, alebo je súčasťou tohto procesu. ◄ Predovšetkým však vysvetlí, akým spôsobom vymedzil krátkodobý, strednodobý a dlhodobý časový horizont a ako toto vymedzenie súvisí s očakávanou životnosťou jeho aktív, strategickými horizontmi plánovania a plánmi alokácie kapitálu.
AR 73. V rámci zverejňovania informácií o aktívach ohrozených významným rizikom spojeným s transformáciou, ako sa vyžaduje podľa odseku 67 písm. a) a b):
podnik zahrnie aspoň odhad výšky potenciálne uviaznutých aktív (v peňažných sumách a ako podiel/percentuálny podiel) od roku vykazovania do roku 2030 a od roku 2030 do roku 2050. Pod pojmom uviaznuté aktíva sa rozumejú aktívne alebo pevne naplánované kľúčové aktíva podniku s významnými uzamknutými emisiami skleníkových plynov počas ich prevádzkovej životnosti. Pevne naplánované kľúčové aktíva sú aktíva, ktoré podnik s najvyššou pravdepodobnosťou zavedie počas nasledujúcich piatich rokov. Ich výška sa môže vyjadriť ako rozsah hodnôt aktív na základe rôznych klimatických a politických scenárov vrátane scenára, ktorý je v súlade s obmedzením zmeny klímy na 1,5 °C;
podnik zverejní rozčlenenie účtovnej hodnoty svojho nehnuteľného majetku vrátane aktív s právom na používanie podľa tried energetickej účinnosti. Energetická účinnosť sa uvedie buď ako rozsahy spotreby energie v kWh/m2, alebo ako trieda štítka ( 54 ) energetického certifikátu ( 55 ). Ak podnik nedokáže ani pri vynaložení maximálneho úsilia získať tieto informácie, zverejní celkovú účtovnú hodnotu nehnuteľného majetku, ktorého spotreba energie vychádza z interných odhadov;
podnik vypočíta (percentuálny) podiel celkových aktív (vrátane finančného lízingu/aktív s právom na používanie) ohrozených významným rizikom spojeným s transformáciou, na ktoré sa vzťahujú opatrenia na zmierňovanie zmeny klímy, na základe informácií zverejnených podľa požiadavky na zverejňovanie E1-3. Celková výška aktív je účtovná hodnota v súvahe k dátumu vykazovania.
AR 74. V rámci zverejňovania informácií o potenciálnych záväzkoch v dôsledku významných rizík spojených s transformáciou požadovaných podľa odseku 67 písm. d):
podniky, ktoré prevádzkujú zariadenia regulované v rámci systému obchodovania s emisiami, môžu zahŕňať celý rad potenciálnych budúcich záväzkov vyplývajúcich z týchto systémov;
podniky, na ktoré sa vzťahuje EU ETS, môžu zverejniť potenciálne budúce záväzky týkajúce sa ich plánov alokácie na obdobie pred rokom 2030 a do roku 2030. Potenciálny záväzok sa môže odhadnúť na základe:
počtu emisných kvót, ktoré podnik vlastní na začiatku obdobia vykazovania;
počtu emisných kvót, ktoré sa majú ročne nakúpiť na trhu, t. j. pred rokom 2030 a do roku 2030;
rozdielu medzi odhadovanými budúcimi emisiami podľa rôznych scenárov transformácie a bezodplatne pridelenými kvótami, ktoré sú známe na obdobie do roku 2030, a
odhadovaných ročných nákladov na tonu CO2, v prípade ktorých treba kúpiť emisnú kvótu;
pri posudzovaní svojich potenciálnych budúcich záväzkov môže podnik zohľadniť a zverejniť počet emisných kvót skleníkových plynov rozsahu 1 v rámci regulovaných systémov obchodovania s emisiami a kumulatívny počet uložených emisných kvót (z predchádzajúcich kvót) na začiatku obdobia vykazovania;
podniky zverejňujúce objemy uhlíkových kreditov, ktoré plánujú v blízkej budúcností zrušiť (požiadavka na zverejňovanie E1-7), môžu zverejniť s nimi súvisiace potenciálne budúce záväzky na základe existujúcich zmluvných dojednaní;
podnik môže zároveň zahrnúť aj speňažené hrubé emisie rozsahu 1 a 2 a celkové emisie skleníkových plynov (v peňažných jednotkách) vypočítané týmto spôsobom:
speňažené emisie skleníkových plynov rozsahu 1 a 2 za rok vykazovania podľa tohto vzorca:
speňažené celkové emisie skleníkových plynov za rok vykazovania podľa tohto vzorca:
s použitím dolnej, strednej a hornej sadzby nákladov ( 56 ) na emisie skleníkových plynov (napr. trhová cena uhlíka a rôzne odhady spoločenských nákladov na uhlík) a dôvody ich výberu.
AR 75. Na posúdenie toho, ako môžu riziká spojené s transformáciou ovplyvniť budúcu finančnú situáciu podniku, možno použiť aj iné prístupy a metodiky. Zverejnenie očakávaných finančných vplyvov musí v každom prípade zahŕňať opis metodík a vymedzení, ktoré podnik používa.
AR 76. Pri príprave informácií požadovaných podľa odseku 67 písm. e) môže podnik posúdiť a zverejniť podiel čistých príjmov z podnikateľských činností ohrozených rizikami spojenými s transformáciou. Toto zverejnenie:
vychádza z čistých príjmov v súlade s požiadavkami v účtovných štandardoch uplatnených na účtovnú závierku, t. j. IFRS 15 alebo miestnych zásadách GAAP;
môže zahŕňať rozčlenenie podnikateľských činností podniku s príslušnými podrobnosťami o súvisiacom percentuálnom podiele na celkových čistých príjmoch, rizikových faktoroch (udalostiach a expozícii) a, ak je to možné, očakávaných finančných vplyvoch v súvislosti so znížením marže z krátkodobého, strednodobého a dlhodobého hľadiska. Charakter podnikateľských činností možno rozčleniť aj podľa prevádzkových segmentov, ak podnik vo svojich segmentových výkazoch v rámci účtovnej závierky zverejnil príspevok marží podľa prevádzkových segmentov.
AR 77. Zosúhlasenie významnej sumy aktív, záväzkov a čistých príjmov (citlivých buď na významné fyzické riziká, alebo na riziká spojené s transformáciou) s príslušnou položkou alebo zverejnením (napr. v segmentových výkazoch) v účtovnej závierke (ako sa vyžaduje v odseku 68) môže podnik predložiť takto:
krížovým odkazom na súvisiacu položku alebo zverejnenie v účtovnej závierke, ak tieto sumy možno v účtovnej závierke identifikovať, alebo
ak tieto sumy nemožno priamo prepojiť pomocou krížového odkazu, ako kvantitatívne zosúhlasenie každej z nich s príslušnou položkou alebo zverejnením v účtovnej závierke s použitím tohto tabuľkového formátu:
Účtovná hodnota aktív, záväzkov alebo čistých príjmov citlivých na významné fyzické riziká alebo riziká spojené s transformáciou |
|
Úprava položiek |
|
Aktíva, záväzky alebo čisté príjmy vo finančných výkazoch |
|
AR 78. Podnik zabezpečí, aby údaje a predpoklady na posúdenie a vykazovanie očakávaných finančných vplyvov v dôsledku významných fyzických rizík a rizík spojených s transformáciou vo vyhlásení o udržateľnosti boli v súlade s príslušnými údajmi a predpokladmi použitými v účtovnej závierke (napr. ceny uhlíka použité na posúdenie zníženia hodnoty aktív, životnosť aktív, odhadov a ustanovení). Podnik vysvetlí dôvody akýchkoľvek nekonzistentností (napr. ak posudzovanie úplných finančných dôsledkov rizík súvisiacich s klímou ešte stále prebieha alebo v účtovnej závierke nie sú považované za významné).
AR 79. V prípade potenciálnych budúcich vplyvov na záväzky [ako sa vyžaduje v odseku 67 písm. d)] podnik prípadne uvedie krížový odkaz na opis systémov obchodovania s emisiami v účtovnej závierke.
Klimatické príležitosti
AR 80. V rámci zverejnenia informácií podľa odseku 69 písm. a) podnik vysvetlí charakter úspor nákladov (napr. zo zníženej spotreby energie), časové horizonty a použitú metodiku, a to vrátane rozsahu posudzovania, základných predpokladov a obmedzení a toho, či a ako uplatnil analýzu scenárov.
AR 81. V rámci zverejnenia informácií podľa odseku 69 písm. b) podnik vysvetlí, ako posudzoval veľkosť trhu alebo akékoľvek očakávané zmeny čistých príjmov z nízkouhlíkových výrobkov a služieb alebo adaptačné riešenia vrátane rozsahu posudzovania, časového horizontu základných predpokladov a obmedzení a toho, do akej miery je tento trh pre podnik dostupný. Informácie o veľkosti trhu možno dať do súvislosti so súčasnými príjmami zosúladenými s taxonómiou, ktoré sa zverejňujú podľa ustanovení nariadenia (EÚ) 2020/852. Subjekt môže zároveň vysvetliť, ako bude využívať klimatické príležitosti a podľa možností by to mal prepojiť so zverejnením informácií o politikách, cieľových hodnotách a opatreniach podľa požiadaviek na zverejňovanie E1-2, E1-3 a E1-4.
ESRS E2
ZNEČISŤOVANIE
OBSAH |
|
Cieľ |
|
Interakcia s inými ESRS |
|
Požiadavky na zverejňovanie |
|
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E2-1 – Politiky týkajúce sa znečisťovania životného prostredia |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E2-2 – Opatrenia a zdroje v súvislosti so znečisťovaním životného prostredia |
Metriky a cieľové hodnoty |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie E2-3 – Cieľové hodnoty týkajúce sa znečisťovania životného prostredia |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E2-4 – Znečisťovanie ovzdušia, vody a pôdy |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E2-5 – Látky vzbudzujúce obavy a látky vzbudzujúce veľmi veľké obavy |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E2-6 – Očakávané finančné vplyvy v dôsledku vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia |
Dodatok A: |
Požiadavky na uplatňovanie |
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie E2-1 – Politiky týkajúce sa znečisťovania životného prostredia |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E2-2 – Opatrenia a zdroje v súvislosti so znečisťovaním životného prostredia |
Metriky a cieľové hodnoty |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie E2-3 – Cieľové hodnoty týkajúce sa znečisťovania životného prostredia |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E2-4 – Znečisťovanie ovzdušia, vody a pôdy |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E2-5 – Látky vzbudzujúce obavy a látky vzbudzujúce veľmi veľké obavy |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E2-6 – Očakávané finančné vplyvy v dôsledku rizík a príležitostí súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia |
Cieľ
1. Cieľom tohto štandardu je špecifikovať požiadavky na zverejňovanie, ktoré umožnia používateľom vyhlásenia o udržateľnosti porozumieť:
tomu, ako podnik ovplyvňuje znečisťovanie ovzdušia, vody a pôdy z hľadiska významných pozitívnych a negatívnych skutočných alebo potenciálnych vplyvov;
všetkým prijatým opatreniam zameraným na predchádzanie skutočným alebo potenciálnym negatívnym vplyvom a ich zmierňovanie a na riešenie rizík a príležitostí, ako aj výsledku týchto opatrení;
plánom a kapacite podniku prispôsobiť svoju stratégiu a obchodný model v súlade s prechodom na udržateľné hospodárstvo a s potrebou prevencie, kontroly a odstraňovania znečistenia. Cieľom je vytvoriť prostredie bez toxických látok s nulovým znečistením, a to aj na podporu akčného plánu EÚ „Dosahovanie nulového znečisťovania ovzdušia, vody a pôdy“;
charakteru, typu a rozsahu významných rizík a príležitostí podniku súvisiacich s vplyvmi a závislosťami podniku v oblasti znečisťovania, ako aj s prevenciou, kontrolou, odstraňovaním alebo znižovaním znečistenia vrátane prípadov, keď to vyplýva z uplatňovania právnych predpisov, a ako to podnik riadi; a
krátkodobým, strednodobým a dlhodobým finančným vplyvom významných rizík a príležitostí, ktoré vyplývajú z vplyvov podniku súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia a závislostí od nich.
2. V tomto štandarde sa stanovujú požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa týchto aspektov udržateľnosti: znečisťovanie ovzdušia, vody a pôdy, látky vzbudzujúce obavy vrátane látok vzbudzujúcich veľmi veľké obavy.
3. „ Znečistenie ovzdušia“ sa týka emisií podniku do ovzdušia (vnútorných aj vonkajších) a prevencie, kontroly a znižovania týchto emisií.
4. „ Znečisťovanie vody“ sa týka emisií podniku do vody a prevencie, kontroly a znižovania týchto emisií.
5. „ Znečisťovanie pôdy“ sa týka emisií podniku do pôdy a prevencie, kontroly a znižovania týchto emisií.
6. Pokiaľ ide o „látky vzbudzujúce obavy“, tento štandard sa vzťahuje na produkciu, používanie a/alebo distribúciu a komercializáciu látok vzbudzujúcich obavy vrátane látok vzbudzujúcich veľmi veľké obavy. Cieľom požiadaviek na zverejňovanie týkajúcich sa látok vzbudzujúcich obavy je umožniť používateľom pochopiť potenciálne vplyvy súvisiace s takýmito látkami a zohľadniť pritom aj možné obmedzenia ich používania a/alebo distribúcie a komercializácie.
Interakcia s inými ESRS
7. Téma znečisťovania úzko súvisí s ďalšími environmentálnymi podtémami, ako sú zmena klímy, vodné a morské zdroje, biodiverzita a obehové hospodárstvo. Na účely poskytnutia komplexného prehľadu toho, čo by mohlo byť podstatné pre znečisťovanie, sú preto príslušné požiadavky na zverejňovanie zahrnuté v iných environmentálnych štandardoch takto:
ESRS E1 Zmena klímy, ktorý sa zaoberá týmito siedmimi skleníkovými plynmi súvisiacimi so znečisťovaním ovzdušia: oxid uhličitý (CO2), metán (CH4), oxid dusný (N2O), neúplne fluórované uhľovodíky (HFC), úplne fluórované uhľovodíky (PFC), fluorid sírový (SF6) a fluorid dusitý (NF3).
ESRS E3 Vodné a morské zdroje, ktorý sa zaoberá spotrebou vody, a to najmä v oblastiach s vodným rizikom a recykláciou a skladovaním vody. To zahŕňa aj zodpovedné hospodárenie s morskými zdrojmi vrátane povahy a množstva komodít súvisiacich s morskými zdrojmi (ako sú štrky, hlbokomorské minerály, morské plody), ktoré podnik využíva. Tento štandard zahŕňa negatívne vplyvy týkajúce sa znečisťovania vody a morských zdrojov vrátane mikroplastov, ktoré vznikajú v dôsledku takýchto činností.
ESRS E4 Biodiverzita a ekosystémy, ktorý sa zaoberá ekosystémami a druhmi. Tento štandard sa zaoberá znečisťovaním ako priamym faktorom vplyvu straty biodiverzity.
ESRS E5 Využívanie zdrojov a obehové hospodárstvo, ktorý sa zaoberá predovšetkým odklonom od ťažby neobnoviteľných zdrojov a zavádzaním postupov, ktoré zabraňujú vzniku odpadu vrátane znečisťovania spôsobeného odpadom.
8. Vplyvy podniku súvisiace so znečisťovaním životného prostredia môžu ovplyvniť ľudí aj spoločenstvá. Významné negatívne vplyvy na ovplyvnené spoločenstvá v dôsledku vplyvov súvisiacich so znečistením, ktoré možno pripísať podniku, sú zahrnuté v ESRS S3 Ovplyvnené spoločenstvá.
9. Tento štandard by sa mal vykladať v spojení s ESRS 1 Všeobecné požiadavky a ESRS 2 Všeobecné zverejnenia.
Požiadavky na zverejňovanie
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
10. Požiadavky tohto oddielu by sa mali vykladať a vykazovať v spojení s požiadavkami požadovanými podľa ESRS 2, kapitoly 4 Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí.
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia
11. Podnik opíše postup na identifikáciu významných vplyvov, rizík a príležitostí a poskytne informácie týkajúce sa:
toho, či podnik preskúmal svoje polohy lokalít a obchodné činnosti s cieľom identifikovať svoje skutočné a potenciálne vplyvy, riziká a príležitosti súvisiace so znečisťovaním životného prostredia vo vlastných činnostiach a v upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca, a ak áno, poskytne metodiky, predpoklady a nástroje použité pri preskúmaní;
toho, či a ako podnik viedol konzultácie, a to najmä s ovplyvnenými spoločenstvami.
Požiadavka na zverejňovanie E2-1 – Politiky týkajúce sa znečisťovania životného prostredia
12. Podnik opíše svoje politiky prijaté na riadenie svojich významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s prevenciou a kontrolou znečisťovania životného prostredia.
13. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumieť rozsahu, v akom má podnik zavedené politiky, ktorými rieši identifikovanie, posudzovanie, riadenie a/alebo nápravu významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia.
14. Pri zverejňovaní požadovanom v odseku 12 sa zahrnú informácie o politikách, ktoré má podnik zavedené na riadenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia v súlade s ESRS 2 MDR-P Politiky prijaté na účely riadenia významných aspektov udržateľnosti.
15. Podnik uvedie vo vzťahu k svojim vlastným činnostiam a upstreamovej a downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca, či a ako jeho politiky riešia tieto oblasti, ak je to významné:
zmierňovanie negatívnych vplyvov týkajúcich sa znečisťovania ovzdušia, vody a pôdy vrátane prevencie a kontroly;
nahrádzanie a minimalizovanie používania látok vzbudzujúcich obavy a postupné vyraďovanie látok vzbudzujúcich veľmi veľké obavy, najmä na iné ako nevyhnutné spoločenské použitie a v spotrebných výrobkoch, a
predchádzanie incidentom a núdzovým situáciám a v prípade, že k nim dôjde, kontrola a obmedzenie ich vplyvu na ľudí a životné prostredie.
Požiadavka na zverejňovanie E2-2 – Opatrenia a zdroje v súvislosti so znečisťovaním životného prostredia
16. Podnik zverejní svoje opatrenia týkajúce sa znečisťovania životného prostredia a zdroje pridelené na ich vykonávanie.
17. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť kľúčové opatrenia prijaté a plánované v záujme dosiahnutia cieľov a cieľových hodnôt politík súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia.
18. Opis akčných plánov a zdrojov súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia musí obsahovať informácie predpísané v ESRS 2 MDR-A Opatrenia a zdroje v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti.
19. Okrem ESRS 2 MDR-A môže podnik spresniť, do ktorej úrovne hierarchie zmierňovania vplyvov možno opatrenie a zdroje zaradiť:
zabrániť znečisťovaniu životného prostredia vrátane postupného vyraďovania materiálov alebo zlúčenín, ktoré majú negatívny vplyv (prevencia znečisťovania pri zdroji);
znížiť znečisťovanie životného prostredia vrátane: akéhokoľvek postupného vyraďovania materiálov alebo zlúčenín; spĺňania požiadaviek na presadzovanie, ako sú požiadavky najlepších dostupných techník (BAT), alebo spĺňania kritérií zásady „výrazne nenarušiť“ na prevenciu a kontrolu znečisťovania podľa nariadenia o taxonómii a jeho delegovaných aktov (minimalizovanie znečistenia) a
obnoviť, regenerovať a transformovať ekosystémy, v ktorých došlo k znečisteniu životného prostredia (kontrola vplyvov tak bežných činností, ako aj incidentov).
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie E2-3 – Cieľové hodnoty týkajúce sa znečisťovania životného prostredia
20. Podnik zverejní cieľové hodnoty súvisiace so znečisťovaním životného prostredia, ktoré si stanovil.
21. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť cieľové hodnoty, ktoré si podnik stanovil na podporu svojich politík týkajúcich sa znečisťovania životného prostredia a riešenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia.
22. Opis cieľových hodnôt musí obsahovať požadované informácie vymedzené v ESRS 2 MDR-T Sledovanie účinnosti politík a opatrení prostredníctvom cieľových hodnôt.
23. V rámci zverejnenia požadovaného v odseku 20 podnik uvedie, či a ako jeho cieľové hodnoty súvisia s prevenciou a kontrolou:
látok znečisťujúcich ovzdušie a jednotlivých špecifických záťaží;
emisií do vody a jednotlivých špecifických záťaží;
znečisťovania pôdy a jednotlivých špecifických záťaží a
látok vzbudzujúcich obavy a látok vzbudzujúcich veľmi veľké obavy.
24. Okrem ESRS 2 MDR-T môže podnik uviesť, či pri stanovovaní cieľových hodnôt boli zohľadnené ekologické prahové hodnoty (napr. integrita biosféry, stenčovanie ozónovej vrstvy v stratosfére, zaťaženie atmosféry aerosólmi, vyčerpanie pôdy, acidifikácia oceánov) a pridelenia pre jednotlivé subjekty. Ak áno, podnik môže uviesť:
identifikované ekologické prahové hodnoty a metodiku použitú na identifikáciu takýchto prahových hodnôt;
či sú prahové hodnoty špecifické pre daný subjekt a prípadne spôsob ich určenia, a
ako sa v podniku rozdeľuje zodpovednosť za dodržiavanie identifikovaných ekologických prahových hodnôt.
25. Podnik v rámci kontextových informácií uvedie, či cieľové hodnoty, ktoré si stanovil a predložil, sú povinné (požadované na základe právnych predpisov) alebo dobrovoľné.
Požiadavka na zverejňovanie E2-4 – Znečisťovanie ovzdušia, vody a pôdy
26. Podnik zverejní znečisťujúce látky, ktoré produkuje pri svojej vlastnej činnosti, ako aj mikroplasty, ktoré produkuje alebo používa.
27. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť, aké emisie podnik produkuje do ovzdušia, vody a pôdy pri svojej vlastnej činnosti a jeho produkciu a využívanie mikroplastov.
28. Podnik zverejní množstvá:
každej znečisťujúcej látky uvedenej v prílohe II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 166/2006 ( 57 ) (Európsky register uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok, „nariadenie o E-PRTR“), ktorá je vypúšťaná do ovzdušia, vody a pôdy, s výnimkou emisií skleníkových plynov, ktoré sa zverejňujú v súlade s ESRS E1 Zmena klímy ( 58 );
mikroplastov, ktoré podnik produkuje alebo využíva.
29. Množstvá spomenuté v odseku 28 sú konsolidované množstvá zahŕňajúce emisie zo zariadení, nad ktorými má podnik finančnú kontrolu, a zo zariadení, v prípade ktorých riadi prevádzkové činnosti. Súčasťou konsolidácie sú len emisie zo zariadení, v prípade ktorých bola prekročená platná prahová hodnota určená v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 166/2006.
30. Podnik uvedie zverejnené informácie do kontextu a opíše:
zmeny v priebehu času;
metodiky merania a
procesy (-y) zberu údajov na účely účtovania a vykazovania v súvislosti so znečisťovaním životného prostredia vrátane typu potrebných údajov a zdrojov informácií.
31. V prípade, že podnik na vyčíslenie emisií zvolí namiesto ich priameho merania menej presnú metodiku, musí uviesť dôvod, prečo túto metodiku zvolil. Ak podnik používa odhady, zverejní štandard, sektorovú štúdiu alebo zdroje, z ktorých pri svojich odhadoch vychádza, ako aj možný stupeň neistoty a rozsah odhadov odrážajúci neistotu merania.
Požiadavka na zverejňovanie E2-5 – Látky vzbudzujúce obavy a látky vzbudzujúce veľmi veľké obavy
32. Podnik zverejní informáciu o produkcii, využívaní, distribúcii, komercializácii a dovoze/vývoze látok vzbudzujúcich obavy a látok vzbudzujúcich veľmi veľké obavy, či už prítomných samostatne, v zmesiach alebo vo výrobkoch.
33. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť vplyv podniku na zdravie a životné prostredie prostredníctvom samotných látok vzbudzujúcich obavy a látok vzbudzujúcich veľmi veľké obavy. Zároveň je cieľom umožniť pochopiť významné riziká a príležitosti podniku vrátane expozície týmto látkam a rizík vyplývajúcich zo zmien právnych predpisov.
34. Zverejnenie požadované podľa odseku 32 zahŕňa celkové množstvá látok vzbudzujúcich obavy, ktoré sa produkujú alebo využívajú počas výroby alebo ktoré sa obstarávajú, a celkové množstvá látok vzbudzujúcich obavy, ktoré opúšťajú zariadenia podniku v podobe emisií, výrobkov alebo ako súčasť výrobkov alebo služieb, rozdelené podľa hlavných tried nebezpečnosti látok vzbudzujúcich obavy.
35. Informácie pre látky vzbudzujúce veľmi veľké obavy predloží podnik samostatne.
Požiadavka na zverejňovanie E2-6 – Očakávané finančné vplyvy v dôsledku významných rizík a príležitostí súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia
36. Podnik zverejní očakávané finančné vplyvy významných rizík a príležitostí týkajúcich sa znečisťovania životného prostredia.
37. Informácie požadované podľa odseku 36 sú doplnením informácií o súčasných finančných vplyvoch na finančnú situáciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky podniku počas obdobia vykazovania, ktoré sa vyžadujú podľa ESRS 2 SBM-3 odseku 48 písm. d).
38. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je objasniť:
►C1 očakávané finančné vplyvy v dôsledku významných rizík vyplývajúcich z vplyvov a závislostí súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia a spôsob, akým uvedené riziká majú (alebo by sa odôvodnene mohlo očakávať, že budú mať) významný vplyv na finančnú situáciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky podniku v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte; ◄
očakávané finančné vplyvy v dôsledku významných príležitostí týkajúcich sa prevencie a kontroly znečisťovania životného prostredia.
39. Toto zverejnenie obsahuje:
vyčíslenie očakávaných finančných vplyvov v peňažnom vyjadrení pred zohľadnením opatrení súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia alebo, ak to nie je možné bez neprimeraných nákladov alebo úsilia, kvalitatívne informácie. Pokiaľ ide o finančné vplyvy vyplývajúce z príležitostí, vyčíslenie sa nevyžaduje, ak by malo za následok zverejnenie, ktoré nespĺňa kvalitatívne vlastnosti informácií (pozri dodatok B k ESRS 1 Kvalitatívne vlastnosti informácií);
opis zvážených vplyvov, súvisiacich vplyvov a časových horizontov, v rámci ktorých sa pravdepodobne prejavia, a
základné predpoklady použité na vyčíslenie očakávaných finančných vplyvov, ako aj zdroje a úroveň neistoty týchto predpokladov.
40. ►C1 Informácie predložené na základe odseku 39 písm. a) zahŕňajú: ◄
podiel čistých príjmov z výrobkov a služieb, ktoré sú látkami vzbudzujúcimi obavy alebo takéto látky obsahujú, a podiel čistých príjmov z výrobkov a služieb, ktoré sú látkami vzbudzujúcimi veľmi veľké obavy alebo takéto látky obsahujú;
prevádzkové a kapitálové výdavky vzniknuté počas obdobia vykazovania v spojitosti s významnými incidentmi a depozitmi;
ustanovenia na ochranu životného prostredia a náklady na nápravu, napr. na sanáciu znečistených plôch, rekultiváciu skládok odpadu, odstránenie znečistenia životného prostredia na existujúcich miestach výroby alebo úložiskách a podobné opatrenia.
41. Podnik zverejní všetky relevantné kontextové informácie vrátane opisu významných incidentov a depozitov, pri ktorých malo znečistenie negatívny vplyv na životné prostredie a/alebo sa očakáva, že bude mať negatívny vplyv na finančné peňažné toky podniku, jeho finančnú situáciu a finančnú výkonnosť v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom časovom horizonte.
Dodatok A
Požiadavky na uplatňovanie
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS E2. Podporuje uplatňovanie požiadaviek na zverejňovanie stanovených v tomto štandarde a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu.
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia
AR 1. Pri vykonávaní posúdenia významnosti environmentálnych podtém podnik posúdi významnosť znečistenia v rámci svojich vlastných činností a upstreamovej a downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca a môže zohľadniť štyri ďalej uvedené fázy, známe aj ako prístup LEAP:
fáza 1: lokalizovať, kde v rámci jeho vlastných činností a upstreamovej a downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca dochádza k interakcii s prírodou;
fáza 2: vyhodnotiť závislosti a vplyvy súvisiace so znečisťovaním životného prostredia;
fáza 3: posúdiť významné riziká a príležitosti a
fáza 4: vypracovať správu o výsledkoch posúdenia významnosti.
AR 2. Posúdenie významnosti v rámci ESRS E2 zodpovedá prvým trom fázam prístupu LEAP. Štvrtá fáza sa vzťahuje na výsledok tohto procesu.
AR 3. V rámci postupu na posúdenie významnosti vplyvov, závislostí, rizík a príležitostí sa zohľadnia ustanovenia ESRS 2 IRO-1 Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí a IRO-2 Požiadavky na zverejňovanie v štandardoch ESRS, na ktoré sa vzťahuje vyhlásenie podniku o udržateľnosti.
AR 4. Medzi podtémy, na ktoré sa vzťahuje posúdenie významnosti v rámci ESRS E2, patria:
znečisťovanie ovzdušia, vody a pôdy (okrem emisií skleníkových plynov a odpadu), mikroplasty a látky vzbudzujúce obavy;
závislosti od ekosystémových služieb, ktoré prispievajú k zmierňovaniu vplyvov súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia.
AR 5. Podnik vo fáze 1 s cieľom lokalizovať, kde v rámci jeho vlastných činností a upstreamovej a downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca dochádza k interakcii s prírodou, môže zohľadniť:
polohy lokalít, kde sú umiestnené priame aktíva a činnosti, ako aj súvisiace upstreamové a downstreamové činnosti v rámci hodnotového reťazca;
polohy lokalít, v ktorých dochádza k emisiám látok znečisťujúcich vodu, pôdu a ovzdušie, a
sektory alebo obchodné jednotky súvisiace s týmito emisiami alebo s výrobou, využívaním, distribúciou, komercializáciou a dovozom/vývozom mikroplastov, látok vzbudzujúcich obavy a látok vzbudzujúcich veľmi veľké obavy, či už prítomných samostatne, v zmesiach alebo vo výrobkoch.
AR 6. Fáza 2 sa týka hodnotenia vplyvov a závislostí podnikom pre každú významnú lokalitu alebo sektor/obchodnú jednotku, a to aj prostredníctvom posúdenia závažnosti a pravdepodobnosti vplyvov na životné prostredie a ľudské zdravie.
AR 7. S cieľom posúdiť významné riziká a príležitosti na základe výsledkov fáz 1 a 2 môže podnik vo fáze 3:
identifikovať riziká a príležitosti spojené s transformáciou v rámci svojej vlastnej činnosti a svojej upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca podľa týchto kategórií:
politika a právo: napr. zavedenie predpisu, expozícia voči sankciám a súdnym sporom (napr. v dôsledku nedbanlivosti voči ekosystémom), zvýšené požiadavky na podávanie správ;
technológia: napr. nahradenie výrobkov alebo služieb výrobkami alebo službami s nižším vplyvom, odklon od používania látok vzbudzujúcich obavy;
trh: napr. meniaca sa ponuka, dopyt a financovanie, nestabilita alebo vyššie náklady na niektoré látky a
dobrá povesť: napr. meniace sa vnímanie spoločnosti, spotrebiteľov alebo komunity v dôsledku úlohy organizácie pri prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia;
identifikovať fyzické riziká, napr. náhle prerušenie prístupu k čistej vode, kyslé dažde alebo iné incidenty súvisiace so znečistením, ktoré pravdepodobne povedú alebo už viedli k znečisteniu životného prostredia s následnými vplyvmi na životné prostredie a spoločnosť;
identifikovať príležitosti súvisiace s prevenciou a kontrolou znečisťovania životného prostredia, s rozdelením do týchto kategórií:
efektívnosť využívania zdrojov: zníženie množstva používaných látok alebo zvýšenie efektivity výrobného procesu na účely zmenšenia vplyvu;
trhy: napr. diverzifikácia podnikateľskej činnosti;
financovanie: napr. prístup k zeleným fondom, dlhopisom alebo úverom;
odolnosť: napr. diverzifikácia používaných látok a kontrola emisií prostredníctvom inovácií alebo technológií a
dobrá povesť: pozitívne vzťahy so zainteresovanými stranami v dôsledku proaktívneho prístupu k zmierňovaniu rizík.
AR 8. Na účely posúdenia významnosti môže podnik zohľadniť odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/2279 týkajúce sa používania metód environmentálnej stopy na meranie a oznamovanie environmentálnych vlastností produktov a environmentálneho správania organizácií počas ich životného cyklu.
AR 9. Pri poskytovaní informácií o svojom posúdení významnosti podnik zohľadní:
zoznam polôh lokalít, v ktorých je znečisťovanie životného prostredia významným problémom v rámci vlastných činností a upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca podniku, a
zoznam podnikateľských činností súvisiacich s významnými vplyvmi, rizikami a príležitosťami týkajúcimi sa znečisťovania životného prostredia.
Požiadavka na zverejňovanie E2-1 – Politiky týkajúce sa znečisťovania životného prostredia
AR 10. Politiky opísané v rámci tejto požiadavky na zverejňovanie môžu byť začlenené do širších politík v oblastiach životného prostredia alebo udržateľnosti, ktoré sa vzťahujú na rôzne podtémy.
AR 11. Súčasťou opisu politík musia byť informácie o zahrnutej (-ých) znečisťujúcej (-ich) alebo chemickej (-ých) látke (-ach).
AR 12. ►C1 Pri zverejňovaní informácií podľa odseku 12 môže podnik zahrnúť kontextové informácie o vzťahoch medzi jeho vykonávanými politikami a o tom, ako môžu prispieť k akčnému plánu EÚ „Dosahovanie nulového znečisťovania ovzdušia, vody a pôdy“, s uvedením napríklad týchto prvkov: ◄
ako ich ovplyvňujú alebo môžu ovplyvňovať cieľové hodnoty a opatrenia akčného plánu EÚ a revízia existujúcich smerníc (napr. smernice o priemyselných emisiách);
ako plánuje v rámci prispenia k dosiahnutiu týchto cieľových hodnôt znížiť svoju stopu znečisťovania životného prostredia.
Požiadavka na zverejňovanie E2-2 – Opatrenia a zdroje v súvislosti so znečisťovaním životného prostredia
AR 13. Ak sa opatrenia podniku vzťahujú aj na zapojenie upstreamovej alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca, podnik poskytne informácie o druhoch opatrení, v ktorých sa zohľadňujú tieto zapojenia.
AR 14. Pri posudzovaní zdrojov môžu byť príkladom prevádzkových výdavkov investície do výskumu a vývoja s cieľom inovovať a vyvíjať bezpečné a udržateľné alternatívy k používaniu látok vzbudzujúcich obavy alebo znížiť emisie vo výrobnom procese.
AR 15. Ak je to relevantné na dosiahnutie cieľov a cieľových hodnôt v rámci jeho politiky súvisiacej so znečisťovaním životného prostredia, podnik môže poskytnúť informácie o akčných plánoch na úrovni lokality.
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie E2-3 – Cieľové hodnoty týkajúce sa znečisťovania životného prostredia
AR 16. Ak sa podnik pri stanovovaní cieľových hodnôt odvoláva na ekologické prahové hodnoty, môže sa odvolať na usmernenie, ktoré v rámci svojho predbežného usmernenia [Initial Guidance for Business (Prvotné usmernenie pre podniky), september 2020] poskytla iniciatíva Science-Based Targets Initiative for Nature (Iniciatíva pre vedecky podložené ciele v oblasti ochrany prírody, SBTN), alebo na akékoľvek iné usmernenie s vedecky uznanou metodikou, ktoré umožňuje stanoviť vedecky podložené cieľové hodnoty na základe určenia ekologických prahových hodnôt a prípadne pridelenia pre jednotlivé subjekty. Ekologické prahové hodnoty môžu byť stanovené na miestnej, vnútroštátnej a/alebo globálnej úrovni.
AR 17. Podnik môže spresniť, či sa cieľová hodnota zameriava na riešenie nedostatkov súvisiacich s kritériami významného prispievania na prevenciu a kontrolu znečisťovania vymedzenými v delegovaných aktoch prijatých podľa článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2020/852. Ak nie sú splnené kritériá zásady „výrazne nenarušiť“ na prevenciu a kontrolu znečisťovania vymedzené v delegovaných aktoch prijatých podľa článku 10 ods. 3, článku 11 ods. 3, článku 12 ods. 2, článku 13 ods. 2 a článku 15 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2020/852, podnik môže spresniť, či sa cieľová hodnota zameriava na riešenie nedostatkov súvisiacich s uvedenými kritériami zásady „výrazne nenarušiť“.
AR 18. Podnik môže poskytnúť informácie o cieľových hodnotách stanovených na úrovni lokality, ak je to relevantné na podporu ním prijatých politík.
AR 19. Cieľové hodnoty sa môžu vzťahovať na vlastné činnosti podniku a/alebo jeho hodnotový reťazec.
Požiadavka na zverejňovanie E2-4 – Znečisťovanie ovzdušia, vody a pôdy
AR 20. Do informácií, ktoré sa majú poskytnúť o mikroplastoch podľa odseku 28 písm. b), sa zahrnú mikroplasty, ktoré boli vyprodukované alebo využité počas výrobných procesov alebo ktoré sa obstarávajú, a ktoré opúšťajú zariadenia podniku v podobe emisií, výrobkov alebo ako súčasť výrobkov alebo služieb. Mikroplasty môžu vznikať neúmyselne pri opotrebovaní väčších kusov plastov, ako sú pneumatiky automobilov alebo syntetické textílie, alebo sa môžu vyrábať zámerne a pridávať sa do výrobkov na špecifické účely (napr. exfoliačné guľôčky v pleťových alebo telových peelingoch).
AR 21. Objem znečisťujúcich látok sa uvedie v primeraných jednotkách hmotnosti, napríklad v tonách alebo kilogramoch.
AR 22. Informácie požadované na základe tejto požiadavky na zverejňovanie sa poskytnú na úrovni vykazujúceho podniku. Podnik však môže zverejniť aj ďalšie rozčlenenie vrátane informácií na úrovni lokalít alebo rozčlenenie jeho emisií podľa druhu zdroja, sektora alebo geografickej oblasti.
AR 23. Pri poskytovaní kontextových informácií o emisiách môže podnik zohľadniť:
miestne ukazovatele kvality ovzdušia (AQI) v oblasti, kde dochádza k znečisťovaniu ovzdušia podnikom;
stupeň urbanizácie (DEGURBA) ( 59 ) pre oblasť, v ktorej dochádza k znečisťovaniu ovzdušia, a
percentuálny podiel celkových emisií znečisťujúcich látok podniku do vody a pôdy, ktoré sa vyskytujú v oblastiach s vodným rizikom vrátane území s veľkým vodným stresom;
AR 24. Informácie poskytnuté v zmysle tejto požiadavky na zverejňovanie môžu odkazovať na informácie, ktoré je už podnik povinný oznamovať na základe iných existujúcich právnych predpisov (t. j. IED, E- PRTR atď.).
AR 25. Ak sa na činnosti podniku vzťahuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách (IED) ( 60 ) a príslušné referenčné dokumenty o najlepších dostupných technikách (BREF), bez ohľadu na to, či k činnosti dochádza v rámci Európskej únie alebo mimo nej, podnik môže zverejniť tieto doplňujúce informácie:
zoznam zariadení prevádzkovaných podnikom, na ktoré sa vzťahuje smernica IED a závery o BAT pre EÚ;
zoznam akýchkoľvek incidentov týkajúcich sa nedodržiavania pravidiel alebo opatrení na presadzovanie, ktoré sú potrebné na zabezpečenie súladu v prípade porušenia podmienok povolenia;
skutočné správanie, ako sa uvádza v záveroch o BAT pre EÚ pre priemyselné zariadenia a porovnanie environmentálneho správania podniku s „úrovňami emisií súvisiacimi s najlepšími dostupnými technikami“(BAT-AEL), ako sa uvádza v záveroch o BAT pre EÚ;
skutočné správanie podniku v porovnaní s „úrovňami environmentálneho správania súvisiacimi s najlepšími dostupnými technikami“(BAT-AEPL), ak je možné ich uplatniť pre daný sektor a zariadenie, a
zoznam všetkých harmonogramov súladu alebo výnimiek udelených príslušnými orgánmi podľa článku 15 ods. 4 smernice 2010/75/EÚ, ktoré súvisia s vykonávaním BAT-AEL.
Metodiky
AR 26. Pri poskytovaní informácií o znečisťujúcich látkach podnik zohľadní prístupy na vyčíslenie v tomto poradí priorít:
priame meranie emisií, odpadových vôd alebo iných znečisťujúcich látok s použitím uznaných systémov na priebežné monitorovanie (napr. automatizovaných meracích systémov AMS);
pravidelné merania;
výpočty na základe údajov špecifických pre lokalitu;
výpočty na základe uverejnených faktorov znečistenia a
odhad.
AR 27. Pokiaľ ide o zverejňovanie metodík, ako sa vyžaduje v odseku 30, podnik zohľadní:
či sa monitorovanie vykonáva v súlade s normami BREF pre EÚ alebo inou relevantnou referenčnou hodnotou a
či a ako boli vykonané kalibračné testy AMS a zaistené overenie periodických meraní nezávislými laboratóriami.
Požiadavka na zverejňovanie E2-5 – Látky vzbudzujúce obavy a látky vzbudzujúce veľmi veľké obavy
Zoznam látok, ktoré je potrebné vziať do úvahy
AR 28. Aby boli tieto informácie úplné, zahrnú sa sem látky z vlastnej činnosti podniku, ako aj obstarané látky (napr. obsiahnuté v zložkách, polovýrobkoch alebo konečnom výrobku).
AR 29. Objem znečisťujúcich látok sa uvedie v jednotkách hmotnosti, napríklad tonách alebo kilogramoch či iných jednotkách hmotnosti primeraných objemu a druhu uvoľňovaných znečisťujúcich látok.
Kontextové informácie
AR 30. Informácie poskytnuté v zmysle tejto požiadavky na zverejňovanie môžu odkazovať na informácie, ktoré je už podnik povinný oznamovať na základe iných existujúcich právnych predpisov (t. j. smernice 2010/75/EÚ, nariadenia (ES) č. 166/2006 „E-PRTR“ atď.).
Požiadavka na zverejňovanie E2-6 – Očakávané finančné vplyvy v dôsledku významných rizík a príležitostí súvisiacich so znečisťovaním životného prostredia
AR 31. Do prevádzkových a kapitálových výdavkov súvisiacich s incidentmi a depozitmi sa môžu zahrnúť napríklad:
náklady na odstránenie a nápravu príslušného znečistenia ovzdušia, vody a pôdy vrátane ochrany životného prostredia;
náklady na náhradu škody vrátane platby pokút a sankcií uložených regulačnými alebo vládnymi orgánmi.
AR 32. Incidenty môžu zahŕňať napríklad prerušenia výroby, či už vyplývajúce z dodávateľského reťazca, a/alebo z vlastnej prevádzky, ktoré viedli k znečisteniu životného prostredia.
AR 33. Podnik môže zahrnúť posúdenie svojich súvisiacich výrobkov a služieb, ktoré sú ohrozené v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom časovom horizonte, s vysvetlením, ako sú tieto časové horizonty vymedzené, ako sa odhadujú finančné sumy a aké základné predpoklady sa uplatňujú.
AR 34. Vyčíslenie očakávaných finančných vplyvov v peňažnom vyjadrení v súlade s odsekom 38 písm. a) môže byť jednotlivá suma alebo rozpätie.
ESRS E3
VODNÉ A MORSKÉ ZDROJE
OBSAH |
|
Cieľ |
|
Interakcia s inými ESRS |
|
Požiadavky na zverejňovanie |
|
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa vodných a morských zdrojov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E3-1 – Politiky týkajúce sa vodných a morských zdrojov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E3-2 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s vodnými a morskými zdrojmi |
Metriky a cieľové hodnoty |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie E3-3 – Cieľové hodnoty týkajúce sa vodných a morských zdrojov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E3-4 – Spotreba vody |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E3-5 – Očakávané finančné vplyvy v dôsledku vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s vodnými a morskými zdrojmi |
Dodatok A: |
Požiadavky na uplatňovanie |
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa vodných a morských zdrojov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E3-1 – Politiky týkajúce sa vodných a morských zdrojov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E3-2 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s politikami týkajúcimi sa vodných a morských zdrojov |
Metriky a cieľové hodnoty |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie E3-3 – Cieľové hodnoty týkajúce sa vodných a morských zdrojov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E3-4 – Spotreba vody |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E3-5 – Očakávané finančné vplyvy v dôsledku rizík a príležitostí súvisiacich s vodnými a morskými zdrojmi |
Cieľ
1. Cieľom tohto štandardu je špecifikovať požiadavky na zverejňovanie, ktoré umožnia používateľom vyhlásenia o udržateľnosti porozumieť:
tomu, ako podnik ovplyvňuje vodné a morské zdroje z hľadiska významných pozitívnych a negatívnych skutočných alebo potenciálnych vplyvov;
všetkým prijatým opatreniam zameraným na predchádzanie významným skutočným alebo potenciálnym negatívnym vplyvom a ich zmierňovanie, na ochranu vodných a morských zdrojov, a to aj pokiaľ ide o zníženie spotreby vody, a na riešenie rizík a príležitostí, ako aj výsledku týchto opatrení;
tomu, či, ako a do akej miery podnik prispieva k napĺňaniu ambícií Európskej zelenej dohody týkajúcich sa čerstvého vzduchu, čistej vody, zdravej pôdy a biodiverzity, ako aj udržateľnosti modrého hospodárstva a rybárstva, so zreteľom na: smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES ( 61 ) (rámcová smernica EÚ o vode), smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES ( 62 ) (rámcová smernica EÚ o morskej stratégii), smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/89/EÚ ( 63 ) (smernica EÚ o námornom priestorovom plánovaní), ciele udržateľného rozvoja (najmä ciele č. 6 Čistá voda a hygiena a č. 14 Život pod vodou) a dodržiavanie globálnych environmentálnych limitov (napr. planetárne medze v oblasti integrity biosféry, okysľovania oceánov, využívania sladkej vody a biogeochemických tokov);
plánom a kapacite podniku prispôsobiť svoju stratégiu a obchodný model v súlade s podporou udržateľného využívania vody založeného na dlhodobej ochrane dostupných vodných zdrojov; ochrane vodných ekosystémov a obnove sladkovodných a morských biotopov;
povahe, druhu a rozsahu významných rizík a príležitostí podniku vyplývajúcich z jeho vplyvov na vodné a morské zdroje a jeho závislostí od nich, a tomu, ako ich podnik riadi, a
krátkodobým, strednodobým a dlhodobým finančným vplyvom na podnik v súvislosti s významnými rizikami a príležitosťami, ktoré vyplývajú z vplyvov podniku na vodné a morské zdroje a jeho závislostí od nich.
2. V tomto štandarde sa stanovujú požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa vodných a morských zdrojov. Pokiaľ ide o „vodu“, tento štandard sa týka povrchovej vody a podzemnej vody. Zahŕňa požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa spotreby vody v rámci činností, výrobkov a služieb podniku, ako aj súvisiacich informácií o odbere vody a vypúšťaní vody.
3. Pokiaľ ide o morské zdroje, tento štandard sa vzťahuje na ťažbu a využívanie týchto zdrojov a súvisiace hospodárske činnosti.
Interakcia s inými ESRS
4. Téma vodných a morských zdrojov úzko súvisí s ďalšími environmentálnymi podtémami, ako sú zmena klímy, znečisťovanie životného prostredia, biodiverzita a obehové hospodárstvo. Na účely poskytnutia komplexného prehľadu toho, čo by mohlo byť podstatné pre vodné a morské zdroje, sú preto príslušné požiadavky na zverejňovanie zahrnuté v ďalších ESRS, a to:
ESRS E1 Zmena klímy, ktorý sa zaoberá najmä akútnymi a chronickými fyzickými rizikami, ktoré vyplývajú z nebezpečenstiev súvisiacich s vodou a oceánmi spôsobených alebo zhoršených zmenou klímy vrátane zvyšujúcej sa teploty vody, meniacich sa zrážkových pomerov a typov zrážok (dážď, krupobitie, sneh/ľad), zrážkovej alebo hydrologickej premenlivosti, acidifikácie oceánov, prieniku slanej vody, stúpania morskej hladiny, sucha, veľkého vodného stresu, silných zrážok, povodní a vyliatia ľadovcových jazier;
ESRS E2 Znečisťovanie, ktorý sa zaoberá najmä emisiami do vody, ktoré zahŕňajú emisie do oceánov a využívanie a produkovanie mikroplastov;
ESRS E4 Biodiverzita a ekosystémy, ktorý sa zaoberá najmä ochranou a udržateľným využívaním sladkovodných ekosystémov, ako aj oceánov a morí a vplyvom na ne, a
ESRS E5 Využívanie zdrojov a obehové hospodárstvo, ktorý sa zaoberá najmä nakladaním s odpadom vrátane plastov, prechodom na využívanie neobnoviteľných zdrojov odpadových vôd, obmedzené používanie plastov a recykláciu odpadových vôd.
5. Vplyv podniku na vodné a morské zdroje ovplyvňuje ľudí aj spoločenstvá. Významné negatívne vplyvy na ovplyvnené spoločenstvá v dôsledku vplyvov súvisiacich s vodnými a morskými zdrojmi, ktoré možno pripísať podniku, sú zahrnuté v ESRS S3 Ovplyvnené spoločenstvá.
6. Tento štandard by sa mal vykladať v spojení s ESRS 1 Všeobecné požiadavky a ESRS 2 Všeobecné zverejnenia.
Požiadavky na zverejňovanie
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
7. Požiadavky tohto oddielu by sa mali vykladať a vykazovať v spojení s požiadavkami požadovanými podľa ESRS 2, kapitoly 4 Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí.
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa vodných a morských zdrojov
8. Podnik opíše postup na identifikáciu významných vplyvov, rizík a príležitostí a poskytne informácie týkajúce sa:
toho, či a ako podnik preskúmal svoje aktíva a činnosti s cieľom identifikovať svoje skutočné a potenciálne vplyvy, riziká a príležitosti súvisiace s vodnými a morskými zdrojmi vo vlastných činnostiach a v upstreamovej a downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca, a ak áno, poskytne metodiky, predpoklady a nástroje použité pri preskúmaní;
toho, či a ako viedol konzultácie, a to najmä s ovplyvnenými spoločenstvami ( 64 ).
Požiadavka na zverejňovanie E3-1 – Politiky týkajúce sa vodných a morských zdrojov
9. Podnik opíše svoje politiky prijaté na riadenie svojich významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s vodnými a morskými zdrojmi ( 65 ).
10. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť rozsah, v akom má podnik zavedené politiky, ktorými rieši identifikovanie, posudzovanie, riadenie a/alebo nápravu svojich významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s vodnými a morskými zdrojmi.
11. Pri zverejňovaní požadovanom v odseku 9 sa zahrnú informácie o politikách, ktoré má podnik zavedené na riadenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s vodnými a morskými zdrojmi v súlade s ESRS 2 MDR-P Politiky prijaté na účely riadenia významných aspektov udržateľnosti.
12. Podnik uvedie, či a ako sa jeho politikami riešia tieto záležitosti, ak sú významné:
hospodárenie s vodou vrátane:
využívania a získavania vodných a morských zdrojov v rámci jeho vlastných činností;
úpravy vody ako kroku k udržateľnejšiemu získavaniu vody a
prevencie a znižovania znečistenia vody v dôsledku jeho činností.
navrhovanie výrobkov a služieb s ohľadom na riešenie problémov súvisiacich s vodou a ochranou morských zdrojov a
záväzky na zníženie podstatnej spotreby vody v oblastiach s vodným rizikom v rámci jeho vlastnej činnosti a upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca.
Ak sa aspoň jedna lokalita podniku nachádza na území s veľkým vodným stresom a nevzťahuje sa na ňu žiadna politika, podnik túto skutočnosť uvedie spolu s dôvodmi, prečo takúto politiku neprijal. Podnik môže zverejniť informácie o časovom rámci, v ktorom chce takúto politiku prijať ( 66 ).
Podnik uvedie, či prijal politiky alebo postupy týkajúce sa udržateľných oceánov a morí ( 67 ).
Požiadavka na zverejňovanie E3-2 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s vodnými a morskými zdrojmi
15. Podnik zverejní svoje opatrenia týkajúce sa vodných a morských zdrojov a zdroje pridelené na ich vykonávanie.
16. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť kľúčové opatrenia prijaté a plánované v záujme dosiahnutia cieľov a cieľových hodnôt politík súvisiacich s vodnými a morskými zdrojmi.
17. Opis kľúčových opatrení a zdrojov sa riadi zásadami vymedzeným v ESRS 2 MDR-A Opatrenia a zdroje v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti. Okrem ESRS 2 MDR-A môže podnik spresniť, do ktorej úrovne hierarchie zmierňovania vplyvov opatrenie a
18. Zdroje možno prideliť na tieto účely:
vyhýbať sa využívaniu vodných a morských zdrojov;
znížiť spotrebu vody a morských zdrojov, napríklad prostredníctvom opatrení na zvýšenie efektívnosti;
opätovné získavanie a využívanie vody alebo
obnova a regenerácia vodného ekosystému a vodných útvarov.
19. Podnik uvedie opatrenia a zdroje vo vzťahu k oblastiam s vodným rizikom vrátane území s veľkým vodným stresom.
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie E3-3 – Cieľové hodnoty týkajúce sa vodných a morských zdrojov
20. Podnik zverejní cieľové hodnoty súvisiace s vodnými a morskými zdrojmi, ktoré si stanovil.
21. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumieť cieľovým hodnotám, ktoré podnik prijal na podporu svojich politík týkajúcich sa vodných a morských zdrojov a riešenie svojich významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s vodnými a morskými zdrojmi.
22. Opis cieľových hodnôt obsahuje požiadavky na informácie vymedzené v ESRS 2 MDR-T Sledovanie účinnosti politík a opatrení prostredníctvom cieľových hodnôt.
23. Vo zverejňovaní požadovanom podľa odseku 20 sa uvedie, či a akým spôsobom sa jeho cieľové hodnoty týkajú:
riadenia významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa oblastí s vodným rizikom vrátane zlepšenia kvality vody;
zodpovedného riadenia vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa morských zdrojov vrátane povahy a množstva komodít súvisiacich s morskými zdrojmi (ako sú štrky, hlbokomorské minerály, morské potraviny), ktoré podnik používa, a
zníženia spotreby vody vrátane vysvetlenia, ako sa tieto cieľové hodnoty týkajú oblastí s vodným rizikom, a to aj území s veľkým vodným stresom.
24. Podnik môže okrem ESRS 2 MDR-T upresniť, či sa pri stanovovaní cieľových hodnôt zohľadnili ekologické prahové hodnoty a pridelenia pre jednotlivé subjekty. Ak áno, podnik môže uviesť:
identifikované ekologické prahové hodnoty a metodiku použitú na identifikáciu takýchto prahových hodnôt;
či sú prahové hodnoty špecifické pre daný subjekt a prípadne spôsob ich určenia, a
ako sa v podniku rozdeľuje zodpovednosť za dodržiavanie identifikovaných ekologických prahových hodnôt.
25. Podnik v rámci kontextových informácií uvedie, či cieľové hodnoty, ktoré si stanovil a predložil, sú povinné (požadované na základe právnych predpisov) alebo dobrovoľné.
Požiadavka na zverejňovanie E3-4 – Spotreba vody
26. Podnik zverejní informácie o svojej výkonnosti v oblasti spotreby vody týkajúcej sa jeho významných vplyvov, rizík a príležitostí.
27. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je objasniť spotrebu vody podniku a akýkoľvek pokrok podniku vo vzťahu k jeho cieľovým hodnotám.
28. Zverejňovanie požadované podľa odseku 26 sa týka vlastných činností a zahŕňa:
celkovú spotrebu vody v m3;
celkovú spotrebu vody v m3 v oblastiach s vodným rizikom vrátane území s veľkým vodným stresom;
celkový objem recyklovanej a opätovne používanej vody v m3 ( 68 );
celkový objem uskladnenej vody a zmeny v uskladnení v m3 a
všetky kontextové informácie potrebné v súvislosti s písmenami a) až d), a to vrátane kvality a množstva vody povodí, spôsobu zostavovania údajov, ako sú všetky použité normy, metodiky a predpoklady vrátane toho, či sa informácie vypočítavajú, odhadujú, modelujú alebo získavajú na základe priamych meraní, a prístupu využívaného na tento účel, ako je využitie odvetvových faktorov.
29. Podnik poskytne informácie o svojej intenzite vody: celkovú spotrebu vody v rámci jeho vlastných činností v m3 pripadajúcu na čisté príjmy vo výške milión EUR ( 69 ).
Požiadavka na zverejňovanie E3-5 – Očakávané finančné vplyvy v dôsledku významných rizík a príležitostí týkajúcich sa vodných a morských zdrojov
30. Podnik zverejní očakávané finančné vplyvy významných rizík a príležitostí týkajúcich sa vodných a morských zdrojov.
31. Informácie požadované podľa odseku 30 sú doplnením informácií o súčasných finančných vplyvoch na finančnú situáciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky subjektu počas obdobia vykazovania, ktoré sa vyžadujú podľa ESRS 2 SBM-3 odseku 48 písm. d).
32. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je objasniť:
očakávané finančné vplyvy v dôsledku významných rizík, ktoré vyplývajú z vplyvov na vodné a morské zdroje a závislostí od nich, ako aj spôsob, akým tieto riziká majú (alebo by sa odôvodnene mohlo očakávať, že budú mať) významný vplyv na finančnú situáciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky podniku v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte, a
očakávané finančné vplyvy v dôsledku významných príležitostí týkajúcich sa vodných a morských zdrojov.
33. Toto zverejnenie obsahuje:
vyčíslenie očakávaných finančných vplyvov v peňažnom vyjadrení pred zohľadnením opatrení súvisiacich s vodnými a morskými zdrojmi alebo, ak to nie je možné bez neprimeraných nákladov alebo úsilia, kvalitatívne informácie. Pokiaľ ide o finančné vplyvy vyplývajúce z príležitostí, vyčíslenie sa nevyžaduje, ak by malo za následok zverejnenie, ktoré nespĺňa kvalitatívne vlastnosti informácií (pozri dodatok B k ESRS 1 Kvalitatívne vlastnosti informácií);
opis zvážených vplyvov, vplyvy a závislosti, ktorých sa týkajú, a časové horizonty, v rámci ktorých sa pravdepodobne prejavia; a
základné predpoklady použité na vyčíslenie očakávaných finančných vplyvov, ako aj zdroje a úroveň neistoty týchto predpokladov.
Dodatok A
Požiadavky na uplatňovanie
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS E3. Podporuje uplatňovanie požiadaviek na zverejňovanie stanovených v tomto štandarde a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu.
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa vodných a morských zdrojov
AR 1. Pri vykonávaní posúdenia významnosti environmentálnych podtém podnik posúdi významnosť vodných a morských zdrojov v rámci svojich vlastných činností a upstreamovej a downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca a môže zohľadniť štyri ďalej uvedené fázy, známe aj ako prístup LEAP:
fáza 1: lokalizovať, kde v rámci jeho vlastných činností a celého hodnotového reťazca dochádza k interakcii s prírodou;
fáza 2: vyhodnotiť závislosti a vplyvy;
fáza 3: posúdiť významné riziká a príležitosti a
fáza 4: vypracovať správu o výsledkoch posúdenia významnosti.
AR 2. Posúdenie významnosti v rámci ESRS E3 zodpovedá prvým trom fázam tohto prístupu LEAP, pričom štvrtá fáza sa zaoberá výsledkom procesu.
AR 3. V rámci postupov na posúdenie významnosti vplyvov, rizík a príležitostí sa zohľadňujú ustanovenia v ESRS 2 IRO-1 Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí a IRO-2 Požiadavky na zverejňovanie v štandardoch ESRS, na ktoré sa vzťahuje vyhlásenie podniku o udržateľnosti.
AR 4. Medzi podtémy týkajúce sa vodných a morských zdrojov, na ktoré sa vzťahuje posúdenie významnosti, patrí:
voda, ktorá zahŕňa spotrebu povrchovej vody, podzemnej vody, ako aj odber a vypúšťanie vody, a
morské zdroje, ktoré zahŕňajú ťažbu a využívanie takýchto zdrojov a súvisiace hospodárske činnosti.
AR 5. Podnik vo fáze 1 s cieľom lokalizovať oblasti s vodným rizikom a oblasti, v ktorých dochádza k interakcii s morskými zdrojmi, ktorá by mohla viesť k významným vplyvom a závislostiam, v rámci vlastných činností a upstreamovej a downstreamovej časti celého hodnotového reťazca, môže zohľadniť:
lokality priamych aktív a činností a súvisiace upstreamové a downstreamové činnosti v celom hodnotovom reťazci;
lokality nachádzajúce sa v oblastiach s vodným rizikom vrátane území s veľkým vodným stresom a
odvetvia alebo útvary podniku, ktoré sú v interakcii s vodou alebo morskými zdrojmi v týchto prioritných lokalitách.
AR 6. Podnik zohľadní povodia riek ako relevantnú úroveň pre posúdenie lokalít a kombinuje tento prístup s posúdením operačného rizika svojich zariadení a zariadení dodávateľov s významnými vplyvmi a rizikami.
AR 7. Podnik zohľadní kritériá na vymedzenie stavu vodných útvarov podľa príslušných príloh k smernici 2000/60/ES (rámcová smernica o vode), ako aj podľa usmerňovacích dokumentov poskytnutých na vykonávanie rámcovej smernice o vode. Zoznam usmerňovacích dokumentov je k dispozícii prostredníctvom domovskej stránky Európskej komisie venovanej životnému prostrediu.
AR 8. S cieľom vyhodnotiť vplyvy a závislosti pre každú prioritnú lokalitu identifikovanú podľa AR 5 môže podnik vo fáze 2:
identifikovať obchodné procesy a činnosti, ktoré vyvolávajú vplyvy a závislosti týkajúce sa environmentálnych aktív a ekosystémových služieb;
identifikovať vplyvy a závislosti súvisiace s vodnými a morskými zdrojmi v celom hodnotovom reťazci podniku a
posúdiť závažnosť a pravdepodobnosť pozitívnych a negatívnych vplyvov na vodné a morské zdroje.
AR 9. Pokiaľ ide o identifikáciu závislostí súvisiacich s vodnými a morskými zdrojmi, podnik môže využiť medzinárodné klasifikácie, ako je spoločná medzinárodná klasifikácia ekosystémových služieb (CICES).
AR 10. Podnik pri identifikácii svojich závislostí súvisiacich s morskými zdrojmi zohľadní, či závisí od kľúčových komodít súvisiacich s morskými zdrojmi, medzi ktoré okrem iného patria štrky a morské potravinové výrobky.
AR 11. Morské zdroje sú vymedzené podľa ich použitia ľudskými spoločenstvami a musia sa zohľadniť vo vzťahu k tlakom, ktoré sa ne vyvíjajú. Niektoré z ukazovateľov tlaku sa uvádzajú v iných ESRS, najmä mikroplasty a emisie do vody v rámci ESRS E2 a plastový odpad v rámci ESRS E5.
AR 12. Príkladmi závislostí od morských zdrojov, ktoré podnik môže zohľadniť, sú:
závislosti od komerčne využívaných rýb, mäkkýšov a kôrovcov vo vlastných činnostiach a v upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca a
rybolovná činnosť, ktorej súčasťou je využívanie mobilnej vlečnej siete na lov pri dne, čo môže mať zároveň negatívny vplyv na morské dno.
AR 13. S cieľom posúdiť významné riziká a príležitosti na základe výsledkov fáz 1 a 2 môže podnik vo fáze 3:
identifikovať riziká a príležitosti spojené s transformáciou vo vlastných činnostiach a hodnotovom reťazci podľa týchto kategórií:
politika a právo: napr. zavedenie regulácie alebo politiky (napr. zmien, ako je vyššia ochrana vody, posilnené právne predpisy v oblasti kvality vody, regulácia tokov zásobovania vodou), neúčinné riadenie vodných útvarov alebo morských zdrojov, najmä naprieč hranicami (napr. cezhraničné riadenie a spolupráca), vedúce k zhoršeniu stavu vody alebo oceánov, vystavenie sankciám a súdnym sporom (napr. nedodržiavanie povolení alebo pridelení; nedbanlivosť voči ohrozeným morským druhom alebo ich zabíjanie), rozšírené povinnosti podávať správy o morských ekosystémoch a súvisiacich službách;
technológia: napr. nahradenie výrobkov alebo služieb výrobkami alebo službami s menším vplyvom na vodné a morské zdroje, prechod na účinnejšie a čistejšie technológie (t. j. s menším vplyvom na oceány a vodu), nové technológie monitorovania (napr. satelitné), čistenie vôd, ochrana pred povodňami;
trh: napr. meniaca sa ponuka, dopyt a financovanie, nestabilita alebo vyššie náklady na vodu alebo morské zdroje;
dobrá povesť: napr. meniace sa vnímanie spoločnosti, zákazníkov alebo komunity v dôsledku vplyvu organizácie na vodné a morské zdroje, a
príspevok k systémovým rizikám prostredníctvom vlastnej činnosti a upstreamovej a downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca, a to vrátane rizík kolapsu morského ekosystému alebo rizík ukončenia fungovania kritického prírodného systému (napr. dosiahnutie bodov zlomu, nahromadenie fyzických rizík);
identifikovať fyzické riziko vrátane množstva vody (nedostatok vody, vodný stres), kvality vody, rozpadu infraštruktúry alebo nedostupnosti niektorých komodít súvisiacich s morskými zdrojmi (napr. ubúdanie niektorých druhov rýb alebo iných morských žijúcich organizmov, ktoré podnik predáva ako výrobky), čo vedie napríklad k nemožnosti vykonávať činnosť v určitých zemepisných oblastiach;
identifikovať príležitosti, s rozdelením do týchto kategórií:
efektívnosť využívania zdrojov: napr. prechod na účinnejšie služby a procesy, ktoré si vyžadujú menej vodných a morských zdrojov;
trhy: napr. vývoj výrobkov a služieb menej náročných na zdroje, diverzifikácia podnikateľských činností;
financovanie: napr. prístup k zeleným fondom, dlhopisom alebo úverom;
odolnosť: napr. diverzifikácia morských alebo vodných zdrojov a podnikateľských činností (napr. založenie nového útvaru podniku pre obnovu ekosystému), investície do zelených infraštruktúr, riešenia inšpirované prírodou, prijatie mechanizmov recyklácie a obehového hospodárstva, ktoré znižujú závislosti od vody alebo morských zdrojov, a
dobrá povesť: pozitívne zapojenie zainteresovaných strán v dôsledku proaktívnej pozície v oblasti riadenia rizík súvisiacich s prírodou (vedúce napríklad k štatútu uprednostňovaného partnera).
AR 14. Podnik môže využiť zhromažďovanie primárnych, sekundárnych alebo modelovaných údajov alebo iné relevantné prístupy na posúdenie významných vplyvov, závislostí, rizík a príležitostí, a to vrátane odporúčania Komisie (EÚ) 2021/2279 týkajúceho sa používania metód environmentálnej stopy na meranie a oznamovanie environmentálnych vlastností produktov a environmentálneho správania organizácií počas ich životného cyklu (príloha I – environmentálna stopa výrobku; príloha III – environmentálna stopa organizácie).
AR 15. Podnik pri poskytovaní informácií o výsledku posúdenia významnosti zohľadní:
zoznam geografických oblastí, v ktorých voda predstavuje významný problém v rámci vlastných činností a upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca podniku;
zoznam komodít súvisiacich s morskými zdrojmi, ktoré podnik používa a ktoré sú významné pre dobrý environmentálny stav morských vôd, ako aj pre ochranu morských zdrojov, a
zoznam odvetví alebo segmentov spojených s vplyvmi, rizikami a príležitosťami týkajúcimi sa vodných a morských zdrojov.
Požiadavka na zverejňovanie E3-1 – Politiky týkajúce sa vodných a morských zdrojov
AR 16. Politiky opísané v rámci tejto požiadavky na zverejňovanie môžu byť začlenené do širších politík v oblastiach životného prostredia alebo udržateľnosti, ktoré sa vzťahujú na rôzne podtémy.
AR 17. Podnik môže pri zverejňovaní informácií podľa odseku 9 zverejniť, či jeho politiky:
zabraňujú ďalšiemu poškodzovaniu stavu vodných útvarov a vodných ekosystémov, pričom ho chránia a zlepšujú;
podporujú trvalo udržateľné využívanie vody založené na dlhodobej ochrane dostupných vodných zdrojov;
majú za cieľ zvýšenú ochranu a zlepšenie vodného prostredia;
podporujú dobrý environmentálny stav morských vôd a
podporujú znižovanie odberu vody a jej vypúšťania.
AR 18. Podnik môže zároveň zverejniť informácie o politikách, ktoré:
prispievajú k dobrej ekologickej a chemickej kvalite útvarov povrchovej vody a dobrej chemickej kvalite a množstvu útvarov podzemnej vody s cieľom chrániť ľudské zdravie, zásobovanie vodou, prírodné ekosystémy a biodiverzitu, k dobrému environmentálnemu stavu morských vôd a ochrane základne zdrojov, od ktorých závisia činnosti súvisiace s morom;
minimalizujú významné vplyvy a riziká a vykonávajú zmierňujúce opatrenia, ktorých cieľom je udržiavanie hodnoty a funkcie prioritných služieb a zvýšenie efektívnosti využívania zdrojov, pokiaľ ide o vlastné činnosti, a
zabraňujú vplyvom na ovplyvnené spoločenstvá.
Požiadavka na zverejňovanie E3-2 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s politikami týkajúcimi sa vodných a morských zdrojov
AR 19. Podnik pri zverejňovaní informácií požadovaných podľa odseku 15 zohľadní opatrenia alebo akčné plány, ktoré prispievajú k riešeniu identifikovaných významných vplyvov, rizík a príležitostí. Užitočné usmernenie poskytuje Aliancia pre vodné hospodárstvo (AWS).
AR 20. Vzhľadom na to, že vodné a morské zdroje sú spoločným bohatstvom, ktoré si môže vyžadovať kolektívne opatrenia alebo akčné plány so zapojením iných zainteresovaných strán, podnik môže poskytnúť informácie o týchto špecifických kolektívnych opatreniach vrátane informácií o iných stranách (konkurenti, dodávatelia, maloobchodníci, zákazníci, iní obchodní partneri, miestne komunity a orgány, vládne agentúry atď.) a špecifické informácie o projekte, jeho konkrétnom príspevku, jeho sponzoroch a iných účastníkoch.
AR 21. Podnik môže pri poskytovaní informácií o kapitálových výdavkoch zohľadniť výdavky súvisiace napríklad s obnovou drenáže dažďovej vody, vodovodmi alebo so strojovými zariadeniami používané na výrobu nových výrobkov s nižším využívaním vody.
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie E3-3 – Cieľové hodnoty týkajúce sa vodných a morských zdrojov
AR 22. Ak podnik pri stanovovaní cieľových hodnôt odkazuje na ekologické prahové hodnoty, môže využiť usmernenie, ktoré Iniciatíva vedecky podložených cieľových hodnôt pre prírodu (SBTN) poskytla vo svojom priebežnom usmernení [Initial Guidance for Business (Prvotné usmernenie pre podniky, september 2020)]. Zároveň môže využiť každé iné usmernenie s vedecky uznávanou metodikou, ktorá umožňuje stanovenie vedecky podložených cieľových hodnôt prostredníctvom identifikácie ekologických prahových hodnôt a prípadne pridelení pre jednotlivé organizácie. Ekologické prahové hodnoty môžu byť stanovené na miestnej, vnútroštátnej a/alebo globálnej úrovni.
AR 23. Podnik môže poskytnúť cieľové hodnoty, ktoré sa týkajú:
znižovania odberu vody a
znižovania vypúšťania vody.
AR 24. Ak podnik poskytne cieľové hodnoty o odberoch, môže zahrnúť odber vody zo znečistených pôd a hydrologického kolektora, ako aj odobranú a čistenú vodu na účely sanácie.
AR 25. Ak podnik poskytne cieľové hodnoty o vypúšťaní, môže zahrnúť vypúšťanie vody do podzemnej vody, ako je spätná injektáž do hydrologického kolektora, alebo vodu vracajúcu sa do zdroja podzemnej vody prostredníctvom trativodov a priehlbín.
AR 26. Cieľové hodnoty sa môžu vzťahovať na vlastné činnosti a/alebo upstreamovú a downstreamovú časť hodnotového reťazca.
AR 27. Podnik môže spresniť, či sa cieľová hodnota zameriava na riešenie nedostatkov súvisiacich s kritériami významného prispievania na vodné a morské zdroje vymedzenými v delegovaných aktoch Komisie prijatých podľa článku 12 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2020/852. Ak nie sú splnené kritériá zásady „výrazne nenarušiť“ na vodné a morské zdroje vymedzené v delegovaných aktoch prijatých podľa článku 10 ods. 3, článku 11 ods. 3, článku 13 ods. 2, článku 14 ods. 2 a článku 15 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2020/852, podnik môže spresniť, či sa cieľová hodnota zameriava na riešenie nedostatkov súvisiacich s uvedenými kritériami zásady „výrazne nenarušiť“.
Požiadavka na zverejňovanie E3-4 – Spotreba vody
AR 28. Podnik môže pôsobiť v rôznych oblastiach s vodným rizikom. Podnik pri zverejňovaní informácií podľa odseku 28 písm. b) zahrnie takéto informácie len pre tie oblasti, ktoré boli identifikované ako významné v súlade s ESRS 2 IRO-1 a ESRS 2 SBM-3.
AR 29. ►C1 Podnik pri zverejňovaní kontextových informácií o výkonnosti v oblasti spotreby vody požadovanom v odseku 28 písm. e) vysvetlí metodiky výpočtu a konkrétnejšie podiel opatrenia získaný na základe priameho merania, odberu vzoriek a extrapolácie alebo podľa najlepších odhadov. ◄
AR 30. Podnik môže poskytnúť informácie aj na základe iného členenia (t. j. podľa odvetvia alebo segmentov).
AR 31. Podnik môže pri zverejňovaní informácií požadovaných v odseku 29 poskytnúť dodatočné miery intenzity založené na iných menovateľoch.
AR 32. Podnik môže zároveň poskytnúť informácie o svojich odberoch vody a vypúšťaní vody.
Požiadavka na zverejňovanie E3-5 – Očakávané finančné vplyvy v dôsledku významných rizík a príležitostí týkajúcich sa vodných a morských zdrojov
AR 33. Podnik môže zahrnúť posúdenie svojich súvisiacich výrobkov a služieb, ktoré sú ohrozené v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom časovom horizonte, s vysvetlením, ako sú tieto časové horizonty vymedzené, ako sa odhadujú finančné sumy a aké základné predpoklady sa uplatňujú.
AR 34. ►C1 Kvantifikácia očakávaných finančných vplyvov v peňažnom vyjadrení podľa odseku 33 písm. a) môže byť jednotlivá suma alebo rozpätie. ◄
ESRS E4
BIODIVERZITA A EKOSYSTÉMY
OBSAH |
|
Cieľ |
|
Interakcia s inými ESRS |
|
Požiadavky na zverejňovanie |
|
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Stratégia |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie E4-1 – Plán transformácie a zohľadnenie biodiverzity a ekosystémov v stratégii a obchodnom modeli |
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa biodiverzity a ekosystému |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E4-2 – Politiky týkajúce sa biodiverzity a ekosystémov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E4-3 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s biodiverzitou a ekosystémami |
Metriky a cieľové hodnoty |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie E4-4 – Cieľové hodnoty týkajúce sa biodiverzity a ekosystémov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E4-5 – Metriky vplyvu týkajúce sa zmeny biodiverzity a ekosystémov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E4-6 – Očakávané finančné vplyvy rizík a príležitostí týkajúcich sa biodiverzity a ekosystému |
Dodatok A: |
Požiadavky na uplatňovanie |
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie E4-1 – Plán transformácie a zohľadnenie biodiverzity a ekosystémov v stratégii a obchodnom modeli |
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa biodiverzity a ekosystému |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E4-2 – Politiky týkajúce sa biodiverzity a ekosystémov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E4-3 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s biodiverzitou a ekosystémami |
Metriky a cieľové hodnoty |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie E4-4 – Cieľové hodnoty týkajúce sa biodiverzity a ekosystémov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E4-5 – Metriky vplyvu týkajúce sa zmeny biodiverzity a ekosystémov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E4-6 – Očakávané finančné vplyvy rizík a príležitostí týkajúcich sa biodiverzity a ekosystému |
Cieľ
1. Cieľom tohto štandardu je špecifikovať požiadavky na zverejňovanie, ktoré umožnia používateľom vyhlásenia o udržateľnosti porozumieť:
ako podnik vplýva na biodiverzitu a ekosystémy z hľadiska významných pozitívnych a negatívnych skutočných a potenciálnych vplyvov vrátane rozsahu, v ktorom prispieva k faktorom spôsobujúcim stratu a degradáciu biodiverzity a ekosystému;
všetkým opatreniam prijatým s cieľom predchádzať významným negatívnym skutočným alebo potenciálnym vplyvom alebo ich zmierňovať a chrániť a obnoviť biodiverzitu a ekosystémy, ako aj riešiť riziká a príležitosti, a to vrátane výsledku takýchto opatrení, a
plánom a kapacite podniku prispôsobiť svoju stratégiu a obchodný model v súlade s/so:
rešpektovaním planetárnych medzí týkajúcich sa integrity biosféry a zmeny krajinného systému;
víziou globálneho rámca pre biodiverzitu po roku 2020 z Kchun-mingu a Montrealu a jeho príslušnými zámermi a cieľovými hodnotami;
príslušnými aspektmi stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 ( 70 );
smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES a smernicou Rady 92/43/EHS (smernice EÚ o vtáctve a o biotopoch) ( 71 ) a
smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES (rámcová smernica o morskej stratégii) ( 72 );
povahe, druhu a rozsahu významných rizík, závislostí a príležitostí podniku týkajúcich sa biodiverzity a ekosystémov a tomu, ako ich podnik riadi, a
krátkodobým, strednodobým a dlhodobým finančným vplyvom na podnik súvisiacim s významnými rizikami a príležitosťami, ktoré vyplývajú z vplyvov podniku na biodiverzitu a ekosystémy a jeho závislostí od nich.
2. Týmto štandardom sa stanovujú požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa vzťahu podniku k suchozemským, sladkovodným a morským biotopom, ekosystémom a populáciám súvisiacich druhov fauny a flóry vrátane rozmanitosti v rámci druhu, medzi druhmi a medzi ekosystémami a ich vzájomného prepojenia s pôvodným obyvateľstvom a inými ovplyvnenými spoločenstvami.
3. Pojmy „biodiverzita“ a „biologická diverzita“ označujú variabilitu medzi živými organizmami z akéhokoľvek zdroja vrátane, okrem iného, suchozemských, sladkovodných, morských a iných vodných ekosystémov a ekologických komplexov, ktorých sú súčasťou.
Interakcia s inými ESRS
4. „Biodiverzita a ekosystémy“ úzko súvisia s inými environmentálnymi záležitosťami. Hlavnými priamymi faktormi zmeny biodiverzity a ekosystémov sú zmena klímy, znečisťovanie životného prostredia, zmena využívania krajiny, zmena využívania sladkej vody a zmena využívania mora, priame využívanie organizmov a invázne nepôvodné druhy. Tento štandard sa vzťahuje na tieto faktory s výnimkou zmeny klímy (zaoberá sa ňou ESRS E1) a znečisťovania životného prostredia (zaoberá sa ním ESRS E2).
5. Na účely získania komplexného porozumenia významným vplyvom a závislostiam vo vzťahu k biodiverzite a ekosystémom by sa mali požiadavky na zverejňovanie iných environmentálnych ESRS chápať a vykladať v spojení so špecifickými požiadavkami na zverejňovanie tohto štandardu. Príslušnými požiadavkami na zverejňovanie, ktorými sa zaoberajú iné environmentálne ESRS, sú:
ESRS E1 Zmena klímy, ktorý sa zaoberá najmä emisiami skleníkových plynov a zdrojmi energie (spotrebou energie);
ESRS E2 Znečisťovanie, ktorý sa zaoberá znečisťovaním ovzdušia, vody a pôdy;
ESRS E3 Vodné a morské zdroje, ktorý sa zaoberá najmä vodnými zdrojmi (spotrebou vody) a morskými zdrojmi;
ESRS E5 Využívanie zdrojov a obehové hospodárstvo, ktorý sa zaoberá najmä odklonom od ťažby neobnoviteľných zdrojov a zavádzaním postupov, ktoré zabraňujú vzniku odpadu vrátane znečisťovania spôsobeného odpadom.
6. Vplyvy podniku na biodiverzitu a ekosystémy ovplyvňujú ľudí a spoločenstvá. Podnik pri vykazovaní významných negatívnych vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá vyplývajúce zo zmeny biodiverzity a ekosystému podľa ESRS E4 zohľadní požiadavky ESRS S3 Ovplyvnené spoločenstvá.
7. Tento štandard by sa mal vykladať v spojení s ESRS 1 Všeobecné požiadavky a ESRS 2 Všeobecné zverejnenia.
Požiadavky na zverejňovanie
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
8. Požiadavky uvedené v tomto oddiele sa vykladajú v spojení so zverejňovaním informácií požadovaným na základe ESRS 2 v kapitole 2, Správa a riadenie, kapitole 3, Stratégia a kapitole 4, Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí.
9. Výsledné zverejňovanie by sa malo predložiť spolu so zverejňovaním požadovaným podľa ESRS 2 s výnimkou ESRS 2 SBM-3, v prípade ktorého má podnik možnosť predložiť zverejňovanie spoločne s tematickými zverejneniami.
10. Tento štandard zahŕňa okrem požiadaviek v ESRS 2 aj tematickú požiadavku na zverejňovanie E4-1 Plán transformácie a zohľadnenie biodiverzity a ekosystémov v stratégii a obchodnom modeli.
Stratégia
Požiadavka na zverejňovanie E4-1 – Plán transformácie a zohľadnenie biodiverzity a ekosystémov v stratégii a obchodnom modeli
11. Podnik zverejní spôsob, akým jeho vplyvy, závislosti, riziká a príležitosti týkajúce sa biodiverzity a ekosystémov vyplývajú z jeho stratégie a obchodného modelu a vedú k ich prispôsobeniu.
12. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie odolnosti stratégie a obchodného modelu podniku vo vzťahu k biodiverzite a ekosystémom, ako aj kompatibility stratégie a obchodného modelu podniku, pokiaľ ide o príslušné miestne, vnútroštátne a globálne cieľové hodnoty verejnej politiky týkajúce sa biodiverzity a ekosystémov.
13. Podnik opíše odolnosť svojej stratégie a obchodného modelu vo vzťahu k biodiverzite a ekosystémom. Tento opis obsahuje:
posúdenie odolnosti súčasného obchodného modelu a stratégie voči fyzickým rizikám, rizikám spojeným s transformáciou a systémovým rizikám súvisiacim s biodiverzitou a ekosystémami;
analýzu rozsahu odolnosti vo vzťahu k vlastným činnostiam a upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca podniku a v súvislosti s rizikami, ktoré sa v danej analýze zvažujú;
základné predpoklady, ktoré sa vykonali;
použité časové horizonty;
výsledky analýzy odolnosti a
zapojenie zainteresovaných strán a prípadne aj držiteľov pôvodných a miestnych znalostí.
14. Ak podnik zverejní informácie uvedené v tejto požiadavke na zverejňovanie v rámci informácií požadovaných podľa ESRS 2 SBM-3, môže sa odvolať na informácie, ktoré zverejnil podľa ESRS 2 SBM-3.
15. Podnik môže zverejniť svoj plán transformácie na zlepšenie a v konečnom dôsledku zosúladenie svojho obchodného modelu a stratégie s víziou globálneho rámca pre biodiverzitu po roku 2020 z Kchun-mingu a Montrealu a jeho príslušnými zámermi a cieľovými hodnotami, so stratégiou EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 a s dodržiavaním planetárnych medzí týkajúcich sa integrity biosféry a zmeny krajinného systému.
Požiadavka na zverejňovanie SBM 3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a s obchodným modelom
16. Podnik zverejňuje:
zoznam významných lokalít vo vlastných činnostiach vrátane lokalít, v prípade ktorých riadi prevádzkové činnosti, na základe výsledkov odseku 17 písm. a). Podnik tieto lokality zverejní:
uvedením činností, ktoré negatívne vplývajú na oblasti citlivé z hľadiska biodiverzity ( 73 );
poskytnutím rozčlenenia lokalít podľa identifikovaných vplyvov a závislostí a podľa ekologického stavu oblastí, v ktorých sa nachádzajú (s uvedením základného stavu konkrétneho ekosystému), a
uvedením ovplyvnených oblastí citlivých z hľadiska biodiverzity, aby používatelia mohli určiť miesto a zodpovedný príslušný orgán, pokiaľ ide o činnosti uvedené v odseku 16 písm. a) bode i);
či identifikoval významné negatívne vplyvy, pokiaľ ide o degradáciu krajiny, dezertifikáciu alebo zhutňovanie pôdy ( 74 ), a
či vykonáva činnosti, ktoré majú vplyv na ohrozené druhy ( 75 ).
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík, závislostí a príležitostí týkajúcich sa biodiverzity a ekosystému
17. Podnik opíše svoj postup na identifikáciu významných vplyvov, rizík, závislostí a príležitostí. Opis procesu obsahuje, či a akým spôsobom podnik:
identifikoval a posúdil skutočné a potenciálne vplyvy na biodiverzitu a ekosystémy na miestach vlastných polôh lokalít a v upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca vrátane posúdenia uplatnených kritérií posudzovania;
identifikoval a posúdil závislosti od biodiverzity a ekosystémov a ich služieb na miestach vlastnej lokality a v upstreamovej aj downstreamovej časti hodnotového reťazca vrátane uplatnených kritérií posudzovania a to, či toto posúdenie obsahuje ekosystémové služby, ktoré sú narušené alebo ku ktorých narušeniu pravdepodobne dôjde;
identifikoval a posúdil riziká spojené s transformáciou a fyzické riziká a príležitosti týkajúce sa biodiverzity a ekosystémov vrátane kritérií posudzovania uplatnených na základe na jeho vplyvov a závislostí;
zohľadnil systémové riziká;
viedol konzultácie s ovplyvnenými spoločenstvami o posúdeniach udržateľnosti spoločných biologických zdrojov a ekosystémov, a konkrétne:
v súvislosti s identifikáciou konkrétnych lokalít, výroby surovín alebo získavania zdrojov s negatívnymi alebo potenciálne negatívnymi vplyvmi na ovplyvnené spoločenstvá, ak je pravdepodobné, že lokalita, výroba surovín alebo získavanie zdrojov budú mať negatívny vplyv na biodiverzitu a ekosystémy;
ak je pravdepodobný vplyv na ovplyvnené spoločenstvá, podnik zverejní, ako boli tieto spoločenstvá zapojené do posúdenia významnosti, a
pokiaľ ide o vplyvy na ekosystémové služby v rámci jeho vlastných činností, ktoré sú dôležité pre ovplyvnené spoločenstvá, podnik uvedie, ako možno negatívnym vplyvom zabrániť. Ak týmto vplyvom nemožno zabrániť, podnik uvádza svoje plány na ich minimalizáciu a zavádzanie zmierňujúcich opatrení s cieľom zachovať hodnotu a funkciu prioritných služieb.
18. Podnik môže zverejniť, či a akým spôsobom využil analýzu scenárov týkajúcu sa biodiverzity a ekosystémov na určovanie a posudzovanie významných rizík a príležitostí v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom časovom horizonte. Ak podnik takúto analýzu scenárov využil, môže zverejniť tieto informácie:
dôvod výberu zohľadnených scenárov;
spôsob aktualizácie zohľadnených scenárov na základe vyvíjajúcich sa podmienok a nových trendov a
či scenáre vychádzajú z očakávaní, ktoré uverejnili autoritatívne medzivládne orgány, ako je Dohovor o biologickej diverzite, a prípadne z vedeckého konsenzu, ako je ten, ktorý vyjadrila Medzivládna platforma pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES).
19. Podnik konkrétne zverejní:
či vlastní lokality nachádzajúce sa na území oblastí citlivých z hľadiska biodiverzity alebo v ich blízkosti a či majú činnosti v súvislosti s týmito lokalitami negatívny vplyv na tieto oblasti tým, že majú za následok poškodenie prirodzených biotopov a biotopov druhov, pričom vyrušujú druhy, kvôli ktorým získali dané oblasti status chránených území, a
či sa dospelo k záveru, že je nevyhnutné zaviesť zmierňujúce opatrenia v oblasti biodiverzity, ako sú opatrenia stanovené v týchto dokumentoch: smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES o ochrane voľne žijúceho vtáctva; smernica Rady 92/43/EHS o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín; posudzovanie vplyvov na životné prostredie (EIA) podľa vymedzenia v článku 1 ods. 2 písm. g) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/92/EÚ ( 76 ) o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie; a v prípade činností lokalizovaných v tretích krajinách v súlade s rovnocennými vnútroštátnymi ustanoveniami alebo medzinárodnými normami, ako je výkonnostná norma Medzinárodnej finančnej korporácie č. 6: Ochrana biodiverzity a udržateľný manažment živých prírodných zdrojov;
Požiadavka na zverejňovanie E4-2 – Politiky týkajúce sa biodiverzity a ekosystémov
20. ►C1 Podnik opíše politiky, ktoré prijal na účely riadenia svojich významných vplyvov, rizík, závislostí a príležitostí, ktoré sa týkajú biodiverzity a ekosystémov. ◄
21. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie rozsahu, v akom má podnik zavedené politiky upravujúce identifikáciu, posudzovanie, riadenie a/alebo nápravu svojich významných vplyvov, závislostí, rizík a príležitostí súvisiacich s biodiverzitou a ekosystémami.
22. Zverejňovanie požadované podľa odseku 20 obsahuje informácie o politikách, ktoré má podnik zavedené na riadenie svojich významných vplyvov, rizík, závislostí a príležitostí týkajúcich sa biodiverzity a ekosystémov v súlade s ESRS 2 MDR-P Politiky prijaté na účely riadenia významných aspektov udržateľnosti.
23. Podnik okrem ustanovení ESRS 2 MDR-P opíše, či a akým spôsobom jeho politiky týkajúce sa biodiverzity a ekosystémov:
súvisia so záležitosťami uvedenými v požiadavke AR 4 ESRS E4;
súvisia s jeho významnými vplyvmi týkajúcimi sa biodiverzity a ekosystémov;
súvisia s významnými závislosťami a významnými fyzickými rizikami a príležitosťami a rizikami a príležitosťami spojenými s transformáciou;
podporujú vysledovateľnosť výrobkov, komponentov a surovín s významnými skutočnými alebo potenciálnymi vplyvmi na biodiverzitu a ekosystémy v celom hodnotovom reťazci;
riešia výrobu, získavanie zdrojov alebo spotrebu z ekosystémov, ktoré sa riadia s cieľom zachovať alebo zlepšiť podmienky biodiverzity, čo sa preukazuje pravidelným monitorovaním a podávaním správ o stave biodiverzity a jej raste alebo stratách, a
riešia sociálne dôsledky vplyvov týkajúcich sa biodiverzity a ekosystémov.
24. Podnik konkrétne zverejní, či prijal:
politiku na ochranu biodiverzity a ekosystému vzťahujúcu sa na prevádzkové lokality, ktoré vlastní, prenajíma alebo riadi v oblasti citlivej z hľadiska biodiverzity alebo v jej blízkosti;
postupy alebo politiky zamerané na udržateľnosť pôdohospodárstva/poľnohospodárstva ( 77 );
postupy alebo politiky pre udržateľné oceány/moria ( 78 ) a
politiky na riešenie odlesňovania ( 79 ).
Požiadavka na zverejňovanie E4-3 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s biodiverzitou a ekosystémami
25. Podnik zverejní svoje opatrenia týkajúce sa biodiverzity a ekosystémov a zdroje pridelené na ich vykonávanie.
26. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumenie kľúčovým opatreniam prijatým a plánovaným, ktoré významne prispievajú k dosahovaniu zámerov a cieľových hodnôt politiky súvisiacej s biodiverzitou a ekosystémami.
27. Opis kľúčových opatrení a zdrojov sa riadi povinným obsahom vymedzeným v ESRS 2 MDR-A Opatrenia a zdroje v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti.
28. Okrem toho podnik:
môže zverejniť, ako uplatnil hierarchiu zmierňovania vplyvov, pokiaľ ide o jeho opatrenia (zabránenie vplyvom, minimalizácia, obnova/rehabilitácia a kompenzácia alebo vyrovnania, tzv. offsety);
zverejní, či vo svojich akčných plánoch použil offsety v oblasti biodiverzity. Ak sú súčasťou opatrení offsety v oblasti biodiverzity, podnik zahrnie tieto informácie:
cieľ offsetu a kľúčových ukazovateľov výkonnosti, ktoré sa použili;
finančné vplyvy (priame a nepriame náklady) offsetov v oblasti biodiverzity v peňažnom vyjadrení a
opis offsetov vrátane oblasti, typu, uplatnených kvalitatívnych kritérií a noriem, ktorými sa musia offsety v oblasti biodiverzity riadiť;
opíše, či a akým spôsobom začlenil miestne a pôvodne znalosti a riešenia inšpirované prírodou do opatrení v súvislosti s biodiverzitou a ekosystémami.
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie E4-4 – Cieľové hodnoty týkajúce sa biodiverzity a ekosystémov
29. Podnik zverejní cieľové hodnoty súvisiace s biodiverzitou a ekosystémami, ktoré si stanovil.
30. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumenie cieľovým hodnotám, ktoré si podnik stanovil na podporu svojich politík týkajúcich sa biodiverzity a ekosystémov a riešenie príslušných významných vplyvov, závislostí, rizík a príležitostí.
31. Opis cieľových hodnôt sa riadi povinným obsahom vymedzeným v ESRS 2 MDR-T Sledovanie účinnosti politík a opatrení prostredníctvom cieľových hodnôt.
32. Zverejnenie požadované v odseku 29 zahŕňa tieto informácie:
či sa pri stanovení cieľových hodnôt na podnik uplatnili ekologické prahové hodnoty a pridelenia vplyvov. Ak áno, podnik uvedie:
identifikované ekologické prahové hodnoty a metodiku použitú na identifikáciu takýchto prahových hodnôt;
či sú prahové hodnoty špecifické pre daný subjekt a prípadne spôsob ich určenia, a
ako sa v podniku rozdeľuje zodpovednosť za dodržiavanie identifikovaných ekologických prahových hodnôt;
či cieľové hodnoty vychádzajú z globálneho rámca pre biodiverzitu po roku 2020 z Kchun-mingu a Montrealu, príslušných aspektov stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 a iných vnútroštátnych politík a právnych predpisov súvisiacich s biodiverzitou a ekosystémom a/alebo sú s nimi zosúladené;
ako cieľové hodnoty súvisia s vplyvmi, závislosťami, rizikami a príležitosťami týkajúcimi sa biodiverzity a ekosystému, ktoré podnik identifikoval vo vzťahu k vlastným činnostiam a upstreamovej a downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca;
v náležitých prípadoch zemepisný rozsah pôsobnosti cieľových hodnôt;
či podnik pri stanovení svojich cieľových hodnôt použil offsety v oblasti biodiverzity a
ktorej z vrstiev hierarchie zmierňovania vplyvov možno prideliť danú cieľovú hodnotu [t. j. zabránenie vplyvom, minimalizácia, obnova a rehabilitácia, kompenzácia alebo offsety].
Požiadavka na zverejňovanie E4-5 – Metriky vplyvu týkajúce sa zmeny biodiverzity a ekosystémov
33. Podnik vykazuje metriky týkajúce sa svojich významných vplyvov na biodiverzitu a ekosystémy.
34. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumenie výkonnosti podnikov v porovnaní s identifikovanými vplyvmi, ktoré boli identifikované ako významné v posúdení významnosti týkajúcom sa zmeny biodiverzity a ekosystémov.
35. Ak podnik identifikoval lokality nachádzajúce sa na území alebo v blízkosti oblastí citlivých z hľadiska biodiverzity, na ktoré má negatívny vplyv [pozri odsek 19 písm. a)], podnik zverejní počet a rozlohu (v hektároch) lokalít, ktoré vlastní, prenajíma alebo riadi na týchto chránených územiach či v kľúčových oblastiach biodiverzity alebo v ich blízkosti.
36. Ak podnik identifikoval významné vplyvy, pokiaľ ide o zmenu využívania krajiny, alebo vplyvy týkajúce sa rozsahu a stavu ekosystémov, môže na základe posudzovania životného cyklu zverejniť aj svoje využívanie krajiny.
37. Pokiaľ ide o údajové body uvedené v odsekoch 38 až 41, podnik zohľadní vlastné činnosti.
38. Ak podnik dospel k záveru, že priamo prispieva k faktorom vplyvu zmeny využívania krajiny, zmeny využívania sladkej vody a/alebo zmeny využívania mora, vykazuje príslušné metriky. Podnik môže zverejniť metriky, ktorými sa meria:
konverzia krajinnej pokrývky (napr. odlesňovanie alebo ťažba) v priebehu času (napr. jeden rok alebo päť rokov);
zmeny v priebehu času (napr. jeden alebo päť rokov), pokiaľ ide o riadenie ekosystému (napr. prostredníctvom intenzifikácie poľnohospodárskeho riadenia, uplatňovania lepších postupov riadenia alebo ťažby v lesnom hospodárstve);
zmeny v priestorovom usporiadaní krajiny (napr. fragmentácia biotopov, zmeny v ekologickom prepojení);
zmeny v štrukturálnom prepojení ekosystému (napr. priepustnosť biotopu založená na fyzických vlastnostiach a usporiadaniach plôch biotopu) a
funkčné prepojenie (napr. ako sa gény alebo jedince premiestňujú v rámci krajiny, sladkých vôd a morského prostredia).
39. Ak podnik dospel k záveru, že priamo prispieva k náhodnému alebo úmyselnému zavlečeniu inváznych nepôvodných druhov, podnik môže zverejniť metriky, ktoré používa na riadenie dráh zavlečenia a šírenia inváznych nepôvodných druhov, a riziká, ktoré tieto druhy predstavujú.
40. Podnik môže, ak identifikoval významné vplyvy súvisiace so stavom druhov, vykázať metriky, ktoré považuje za relevantné. Podnik môže:
odkázať na príslušné požiadavky na zverejňovanie v ESRS E1, ESRS E2, ESRS E3 a ESRS E5;
zohľadniť veľkosť populácie, ich rozšírenie v rámci konkrétnych ekosystémov, ako aj riziko vyhynutia. Tieto aspekty poskytujú poznatky o zdraví populácie jedného druhu a jej pomernej odolnosti voči zmene spôsobenej ľudskou činnosťou a prirodzenej zmene;
zverejniť metriky, ktorým sa merajú zmeny v počte jedincov druhu v konkrétnej oblasti;
zverejniť metriky o druhoch, ktorým hrozí riziko vyhynutia ( 80 ), merajúce:
stav ohrozenia druhov a ako môžu činnosti/tlaky vplývať na tento stav ohrozenia, alebo
zmeny príslušného biotopu ohrozených druhov ako ukazovateľ vplyvu podniku na riziko vyhynutia miestnej populácie.
41. Podnik môže, ak identifikoval významné vplyvy týkajúce sa ekosystémov, zverejniť:
vo vzťahu k rozsahu ekosystémov metriky, ktorými sa meria rozloha oblasti konkrétneho ekosystému bez nevyhnutného zohľadnenia kvality posudzovanej oblasti, ako je pokrytie biotopom. Napríklad, lesná plocha je mierou rozsahu konkrétneho typu ekosystému bez zohľadnenia stavu ekosystému (napr. uvádza rozlohu bez opisu rozmanitosti druhov v lese);
vo vzťahu k stavu ekosystémov:
metriky, ktorými sa meria kvalita ekosystémov v porovnaní s vopred stanoveným referenčným stavom;
metriky, ktorými sa namiesto počtu jedincov určitého druhu v ekosystéme meria viacero druhov v rámci ekosystému [napríklad: vedecky etablované ukazovatele bohatstva a rozmanitosti druhov, ktorými sa meria vývoj zloženia (pôvodných) druhov v ekosystéme v porovnaní s referenčným stavom na začiatku prvého obdobia vykazovania, ako aj s cieleným stavom uvedeným v globálnom rámci pre biodiverzitu po roku 2020 z Kchun-mingu a Montrealu, alebo prípadne agregácia stavu ochrany druhov], alebo
metriky, v ktorých sa odzrkadľujú štrukturálne zložky stavu, ako je prepojenie biotopu (t. j. ako sú biotopy navzájom prepojené).
Požiadavka na zverejňovanie E4-6 – Očakávané finančné vplyvy významných rizík a príležitostí týkajúcich sa biodiverzity a ekosystému
42. Podnik zverejní očakávané finančné vplyvy významných rizík a príležitostí týkajúcich sa biodiverzity a ekosystému.
43. Informácie požadované podľa odseku 42 sú doplnením informácií o súčasných finančných vplyvoch na finančnú situáciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky subjektu počas obdobia vykazovania, ktoré sa vyžadujú podľa ESRS 2 SBM-3 odseku 48 písm. d).
44. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je objasniť:
očakávané finančné vplyvy v dôsledku významných rizík vyplývajúcich z vplyvov na biodiverzitu a ekosystémy a závislostí od nich a spôsob, akým tieto riziká majú (alebo by sa odôvodnene mohlo očakávať, že budú mať) významný vplyv na finančnú situáciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky podniku v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte, a
►C1 očakávané finančné vplyvy v dôsledku významných príležitostí týkajúcich sa biodiverzity a ekosystémov. ◄
45. Toto zverejnenie obsahuje:
vyčíslenie očakávaných finančných vplyvov v peňažnom vyjadrení pred zohľadnením opatrení súvisiacich s biodiverzitou a ekosystémami alebo, ak to nie je možné bez neprimeraných nákladov alebo úsilia, kvalitatívne informácie. Pokiaľ ide o finančné vplyvy vyplývajúce z významných príležitostí, vyčíslenie sa nevyžaduje, ak by malo za následok zverejnenie, ktoré nespĺňa kvalitatívne vlastnosti informácií (pozri dodatok B k ESRS 1 Kvalitatívne vlastnosti informácií). Kvantifikácia očakávaných finančných vplyvov v peňažnom vyjadrení môže byť jednotlivá suma alebo rozpätie;
opis zvážených vplyvov, vplyvy a závislosti, ktorých sa týkajú, a časové horizonty, v rámci ktorých sa pravdepodobne prejavia; a
základné predpoklady použité na vyčíslenie očakávaných finančných vplyvov, ako aj zdroje a úroveň neistoty týchto predpokladov.
Dodatok A
Požiadavky na uplatňovanie
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS E4. Podporuje uplatňovanie požiadaviek na zverejňovanie stanovených v tomto štandarde a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu.
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
Stratégia
Požiadavka na zverejňovanie E4-1 – Plán transformácie a zohľadnenie biodiverzity a ekosystémov v stratégii a obchodnom modeli
AR 1. V prípade zverejňovania plánu transformácie podnik môže:
vysvetliť, ako prispôsobí svoju stratégiu a obchodný model na zlepšenie a v konečnom dôsledku jeho zosúladenie s príslušnými miestnymi, vnútroštátnymi a globálnymi zámermi a cieľovými hodnotami verejnej politiky týkajúcimi sa biodiverzity a ekosystémov vrátane vízie globálneho rámca pre biodiverzitu po roku 2020 z Kchun-mingu a Montrealu a jeho príslušných zámerov a cieľových hodnôt, stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030, smernice 2009/147/ES a smernice Rady 92/43/EHS (smernice EÚ o vtáctve a biotopoch), ako aj prípadne s planetárnymi medzami týkajúcimi sa integrity biosféry a zmeny krajinného systému;
zahrnúť informácie o vlastných činnostiach a zároveň vysvetliť, ako reaguje na významné vplyvy v rámci upstreamovej a downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca, ktoré identifikoval vo svojom posúdení významnosti v súlade s ESRS 2 IRO-1 Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí;
vysvetliť, ako jeho stratégia súvisí s plánom transformácie;
vysvetliť, ako prispieva k riešeniu faktorov vplyvu na biodiverzitu a ekosystém a možným zmierňujúcim opatreniam na základe hierarchie zmierňovania vplyvov a hlavných kontinuitných závislostí a nemenných aktív a zdrojov (napr. zariadenia, suroviny), ktoré sú spojené so zmenou biodiverzity a ekosystémov;
vysvetliť a vyčísliť svoje investície a finančné prostriedky na podporu vykonávania plánu transformácie s odkazmi na kľúčové ukazovatele výkonnosti podľa CapEx zosúladených s taxonómiou, prípadne aj podľa plánov CapEx, ktoré podnik zverejňuje v zmysle delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2021/2178;
ak podnik vykonáva hospodárske činnosti, na ktoré sa vzťahujú delegované nariadenia o biodiverzite v rámci nariadenia o taxonómii, môže vysvetliť všetky ciele alebo plány (CapEx, plány CapEx), ktoré má na zosúladenie svojich hospodárskych činností (príjmy, CapEx) s kritériami stanovenými v uvedených delegovaných nariadeniach;
vysvetliť, ako sa v rámci plánu transformácie používajú offsety v oblasti biodiverzity, a ak sa používajú, kde sa plánuje ich využitie, rozsah využitia vo vzťahu k celkovému plánu transformácie a či sa zohľadnila hierarchia zmierňovania vplyvov;
vysvetliť, ako sa riadi proces na vykonávanie a aktualizáciu plánu transformácie;
vysvetliť, ako meria pokrok, najmä uviesť metriky a metodiky, ktoré na tento účel používa;
uviesť, či správne, riadiace a dozorné orgány schválili plán transformácie, a
uviesť súčasné výzvy a obmedzenia pri návrhu plánu vo vzťahu k oblastiam s podstatným vplyvom a spôsob, akým spoločnosť tieto výzvy rieši.
AR 2. V prípade zverejňovania plánu transformácie môže podnik uplatniť napríklad tieto cieľové hodnoty stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030:
zvráti sa trend úbytku opeľovačov;
používanie chemických pesticídov a ich riziko sa zníži o 50 % a používanie nebezpečnejších pesticídov sa zníži o 50 %;
aspoň 25 % poľnohospodárskej pôdy sa bude obhospodarovať v súlade so zásadami ekologického poľnohospodárstva a dôjde k výraznému rozmachu využívania agroekologických postupov;
v EÚ budú pri plnom rešpektovaní ekologických zásad vysadené aspoň tri miliardy stromov;
výrazný pokrok pri sanácii lokalít s kontaminovanou pôdou;
obnoví sa najmenej 25 000 km voľne tečúcich riek;
únik živín z hnojív sa zníži o 50 %, vďaka čomu sa používanie hnojív zníži aspoň o 20 %;
na dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu je potrebné riešiť negatívne vplyvy na citlivé druhy a biotopy vrátane morského dna spôsobené rybolovnými a ťažobnými činnosťami.
AR 3. Podnik môže pri zverejňovaní plánu transformácie uplatniť aj ciele udržateľného rozvoja, a to:
Cieľ v oblasti udržateľného rozvoja č. 2 – Odstrániť hlad, dosiahnuť potravinovú bezpečnosť a lepšiu výživu a podporovať udržateľné poľnohospodárstvo;
Cieľ v oblasti udržateľného rozvoja č. 6 – Zabezpečiť dostupnosť vody, udržateľné hospodárenie s vodou a sanitáciu pre všetkých;
Cieľ v oblasti udržateľného rozvoja č. 14 – Zachovať a udržateľne využívať oceány, moria a morské zdroje na účely udržateľného rozvoja a
Cieľ v oblasti udržateľného rozvoja č. 15 – Chrániť, obnoviť a presadzovať trvalo udržateľné využívanie suchozemských ekosystémov, udržateľne hospodáriť s lesmi, bojovať proti dezertifikácii a zastaviť a zvrátiť degradáciu krajiny a zastaviť stratu biodiverzity.
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa biodiverzity a ekosystému
AR 4. Posúdenie významnosti podľa ESRS E4 zahŕňa:
príspevok k priamym faktorom vplyvu na stratu biodiverzity ( 81 ):
zmene klímy;
zmene využívania krajiny (napr. premena pôdy na umelé plochy), zmene využívania sladkej vody a zmene využívania morí;
priamemu využívaniu;
inváznym nepôvodným druhom;
znečisťovaniu životného prostredia a
iným.
vplyvy podniku na stav druhov (t. j. veľkosť populácie druhov, celosvetové riziko vyhynutia druhov);
vplyvy podniku na rozsah a stav ekosystémov, a to aj prostredníctvom degradácie krajiny, dezertifikácie a zhutňovania pôdy, a
vplyvy na ekosystémové služby a závislosti od nich.
AR 5. Podnik pri posudzovaní významnosti vplyvov, závislostí, rizík a príležitostí zohľadní ustanovenia v ESRS 2 IRO-1 a ESRS 1, kapitola 3 Dvojitá významnosť ako základ pre zverejňovanie informácií o udržateľnosti, pričom opíše svoje zistenia.
AR 6. Podnik posúdi významnosť biodiverzity a ekosystémov v rámci vlastných činností a upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca, pričom môže svoje posúdenie významnosti vykonať v súlade s prvými troma fázami prístupu LEAP: lokalizovať (požiadavka AR 7), vyhodnotiť (požiadavka AR 8) a posúdiť (požiadavka AR 9).
AR 7. Fáza 1 sa týka lokalizácie príslušných lokalít, pokiaľ ide o ich interakciu s biodiverzitou a ekosystémami. Podnik na identifikáciu týchto príslušných lokalít môže:
vypracovať zoznam umiestnenia priamych aktív a činností a súvisiacej upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca, ktoré majú význam pre podnikateľské činnosti podniku. Podnik môže okrem toho poskytnúť informácie o lokalitách, pre ktoré sa oficiálne oznámili budúce činnosti;
uviesť biómy a ekosystémy, s ktorými je v interakcii, na základe zoznamu lokalít identifikovaných podľa požiadavky AR 7 písm. a);
identifikovať súčasnú integritu a dôležitosť biodiverzity a ekosystému v každej lokalite so zreteľom na informácie uvedené v odsekoch 16 a 17;
vypracovať zoznam lokalít, na ktorých podnik je podnik v interakcii s lokalitami na území oblastí citlivých z hľadiska biodiverzity alebo v ich blízkosti, a to so zreteľom na informácie uvedené v odsekoch 16 a 17, a
určiť, ktoré odvetvia, útvary podniku, hodnotové reťazce alebo triedy aktív sú v interakcii s biodiverzitou a ekosystémami v týchto významných lokalitách. Podnik sa môže namiesto identifikácie týchto interakcií podľa lokality rozhodnúť identifikovať ich podľa hmotnosti suroviny (v tonách), ktorá sa získava alebo predáva, ak takýto postup prispieva k väčšej transparentnosti.
AR 8. Vo fáze 2 a s cieľom zhodnotiť skutočné alebo potenciálne vplyvy príslušných lokalít na biodiverzitu a ekosystémy a závislostí od nich môže podnik:
identifikovať obchodné procesy a činnosti, ktoré sú v interakcii s biodiverzitou a ekosystémami;
identifikovať skutočné a potenciálne vplyvy a závislosti;
uviesť veľkosť, mieru, frekvenciu výskytu a časový rámec vplyvov na biodiverzitu a ekosystémy pri zohľadnení zverejnení podľa odsekov 16 a 17. Podnik môže okrem toho zverejniť:
percentuálny podiel zariadení dodávateľov, ktoré sa nachádzajú v rizikových oblastiach (s ohrozenými druhmi v Červenej knihe ohrozených druhov, smernici o vtáctve a biotopoch alebo vo vnútroštátnom zozname ohrozených druhov, alebo na oficiálne uznaných chránených územiach, v sústave chránených oblastí Natura 2000 a kľúčových oblastiach biodiverzity);
►C1 percentuálny podiel obstarávania vynaloženého dodávateľmi so zariadeniami, ktoré sa nachádzajú v rizikových oblastiach (s ohrozenými druhmi v Červenej knihe ohrozených druhov, smernici o vtáctve a biotopoch alebo na vnútroštátnom zozname ohrozených druhov, alebo na oficiálne uznaných chránených územiach, v sústave chránených oblastí Natura 2000 a kľúčových oblastiach biodiverzity); ◄
uviesť veľkosť a mieru závislostí od biodiverzity a ekosystémov vrátane surovín, prírodných zdrojov a ekosystémových služieb. Podnik môže využiť medzinárodné klasifikácie, ako je spoločná medzinárodná klasifikácia ekosystémových služieb (CICES).
AR 9. Vo fáze 3 a s cieľom zhodnotiť významné riziká a príležitosti na základe výsledkov fáz 1 a 2 môže podnik zvážiť tieto kategórie:
fyzické riziká:
akútne riziká (napr. prírodné katastrofy, ku ktorým prispela strata pobrežnej ochrany ekosystémami, čo viedlo k nákladom v dôsledku škôd spôsobených búrkami na pobrežnú infraštruktúru, choroby alebo škodcovia postihujúci druhy alebo odrody plodín, od ktorých podnik závisí, a to najmä v prípade neexistujúcej alebo nízkej genetickej diverzity, strata druhov a degradácia ekosystému) a
chronické riziká (napr. strata výnosu plodiny v dôsledku poklesu opeľovania, rastúci nedostatok alebo kolísajúca výroba kľúčových prírodných vstupov, degradácia ekosystému z dôvodu činností vedúcich napríklad k pobrežnej erózií a fragmentácii lesného porastu, acidifikácia oceánov, úbytok pôdy v dôsledku dezertifikácie a degradácie pôdy a následná strata úrodnosti pôdy, strata druhov);
riziká spojené s transformáciou vrátane týchto oblastí:
politika a právo: napr. zavedenie regulácie alebo politiky (napr. zmien, ako je vyššia ochrana pôdy); vystavenie sankciám a súdnym sporom (napr. úniky znečisťujúcich výtokov, ktoré poškodzujú zdravie ľudí a ekosystému, alebo porušenie práv, povolení alebo pridelení súvisiacich s biodiverzitou, alebo nedbanlivosť voči ohrozeným druhom alebo ich zabíjanie); rozšírené povinnosti podávať správy o biodiverzite, ekosystémoch a súvisiacich službách;
technológia: napr. nahradenie výrobkov alebo služieb výrobkami alebo službami s menším vplyvom na biodiverzitu alebo nižšou závislosťou od ekosystémových služieb, nedostatočný prístup k údajom alebo prístup k údajom nízkej kvality, ktoré narúšajú posúdenia týkajúce sa biodiverzity, prechod na účinnejšie a čistejšie technológie (t. j. s menším vplyvom na biodiverzitu), nové technológie monitorovania (napr. satelitné), požiadavky na používanie určitých technológií (napr. plodiny odolné voči klíme, mechanické opeľovače, čistenie vôd, ochrana pred povodňami);
trh: napr. meniaca sa ponuka, dopyt a financovanie, nestabilita alebo vyššie náklady na suroviny (napr. vstupy náročné na biodiverzitu, ktorých cena stúpla v dôsledku degradácie ekosystému);
dobrá povesť: napr. meniace sa vnímanie spoločnosti, zákazníkov alebo komunity v dôsledku úlohy organizácie pri strate biodiverzity, porušenie práv súvisiacich s prírodou prostredníctvom činností, negatívna pozornosť médií z dôvodu vplyvov na kritické druhy a/alebo ekosystémy, sociálne konflikty v súvislosti s biodiverzitou týkajúce sa ohrozených druhov, chránených území, zdrojov alebo znečisťovania životného prostredia;
systémové riziká vrátane:
rizík kolapsu ekosystému v dôsledku ukončenia fungovania kritického prírodného systému, napr. dosiahnutie bodov zlomu a kolaps ekosystémov, ktorý má za následok veľkoobchodné zemepisné alebo sektorové straty (nahromadenie fyzických rizík);
súhrnné riziko súvisiacich so základnými vplyvmi straty biodiverzity na úroveň transformačných a fyzických rizík v jednom alebo vo viacerých sektoroch v rámci portfólia (podnikového alebo finančného) a
rizík s devastačným účinkom, pri ktorých sa finančné ťažkosti určitých spoločností alebo finančných inštitúcií, ktoré súvisia s nezohľadnením vystavenia rizikám týkajúcim sa biodiverzity, rozšíria na hospodársky systém ako celok;
príležitosti vrátane napríklad:
kategórií obchodnej výkonnosti: efektívnosť využívania zdrojov; výrobky a služby; trhy; tok kapitálu a financovanie; kapitál týkajúci sa dobrej povesti a
kategórií výkonnosti v oblasti udržateľnosti: ochrana, obnova a regenerácia ekosystému; udržateľnosť využívania prírodných zdrojov.
Prezentácia informácií:
AR 10. Podnik môže zohľadniť tieto tabuľky na zjednodušenie svojho posúdenia významnosti významných lokalít identifikovaných na základe požiadavky AR 7:
Ekosystémová služba… |
Skutočné alebo potenciálne závislosti |
|
… |
Zmena funkcie |
Finančná strata |
… |
Obmedzená, mierna alebo výrazná |
Obmedzená, mierna alebo výrazná |
… |
… |
… |
Poloha lokality |
Ohrozené druhy, chránené územia, kľúčové oblasti biodiverzity |
Skutočné alebo potenciálne vplyvy |
|||
… |
… |
Frekvencia výskytu |
Rýchlosť vplyvu |
Závažnosť vplyvu |
Potenciál na zmiernenie |
… |
… |
Vysoká, stredná alebo nízka |
< 1 rok alebo 1 – 3 roky > 3 roky |
Vysoká, stredná alebo nízka |
Vysoká, stredná alebo nízka |
… |
… |
… |
… |
… |
… |
Podnik môže vo vzťahu k požiadavke AR 7 písm. e) zohľadniť túto tabuľku:
Kde sa suroviny vyrábajú alebo získavajú? |
Absolútna hmotnosť surovín ( a percentuálny podiel hmotnosti suroviny) |
V oblastiach s druhmi uvedenými v Červenej knihe ohrozených druhov, smernici o vtáctve a biotopoch alebo vo vnútroštátnych zoznamoch ohrozených druhov |
… |
Na oficiálne uznaných chránených územiach |
… |
V iných kľúčových oblastiach biodiverzity |
… |
Požiadavka na zverejňovanie E4-2 – Politiky týkajúce sa biodiverzity a ekosystémov
AR 11. Politiky opísané v rámci tejto požiadavky na zverejňovanie môžu byť začlenené do širších politík v oblastiach životného prostredia alebo udržateľnosti, ktoré sa vzťahujú na rôzne podtémy.
AR 12. Podnik môže zároveň poskytnúť informácie o spôsobe, akým sa v tejto politike odvoláva na výrobu, získavanie alebo spotrebu surovín, a najmä o spôsobe, akým:
obmedzuje obstarávanie od dodávateľov, ktorí nedokážu preukázať, že neprispievajú k závažnej škode na chránených územiach alebo kľúčových oblastiach biodiverzity (napr. prostredníctvom osvedčenia);
využíva uznávané normy alebo osvedčenia tretích strán, na ktoré dohliadajú regulačné orgány, a
rieši suroviny pochádzajúce z ekosystémov, ktoré sa riadili s cieľom zachovať alebo zlepšiť podmienky biodiverzity, čo sa preukazuje pravidelným monitorovaním a podávaním správ o stave biodiverzity a jej raste alebo stratách.
AR 13. Podnik môže zverejniť prepojenia a súlad s ďalšími cieľmi udržateľného rozvoja a dohodami, ako sú ciele v oblasti udržateľného rozvoja č. 2, 6, 14 a 15 alebo akýkoľvek ďalší etablovaný globálny dohovor v súvislosti biodiverzitou a ekosystémami.
AR 14. Podnik sa môže pri zverejňovaní politík týkajúcich sa sociálnych dôsledkov vplyvov a závislostí súvisiacich s biodiverzitou a ekosystémami podľa odseku 23 písm. f) odvolať najmä na Nagojský protokol a Dohovor o biologickej diverzite (CBD).
AR 15. Podnik pri zverejňovaní informácií o tom, či a ako sa jeho politiky zameriavajú na sociálne dôsledky vplyvov súvisiacich s biodiverzitou a ekosystémami podľa odseku 23 písm. f), môže poskytnúť informácie týkajúce sa:
spravodlivého a rovnocenného využívania prínosov vyplývajúcich z využívania genetických zdrojov a
slobodného, predchádzajúceho a informovaného súhlasu s prístupom ku genetickým zdrojom.
AR 16. Podnik môže takisto vysvetliť, ako jeho politika umožňuje:
predchádzať negatívnym vplyvom na biodiverzitu a ekosystémy vo vlastných činnostiach a v súvisiacej upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca;
znižovať a minimalizovať jeho negatívne vplyvy na biodiverzitu a ekosystémy v rámci vlastných činností a celej upstreamovej aj downstreamovej časti hodnotového reťazca, ktorým nemožno predísť;
obnoviť a rehabilitovať degradované ekosystémy alebo obnoviť ekosystémy zničené v dôsledku vystavenia vplyvom, ktorým sa nedá úplne predísť a/alebo ktoré sa nedajú minimalizovať, a
zmierňovať jeho príspevok k významným faktorom straty biodiverzity.
AR 17. Podnik môže pri zverejňovaní politík, ak uvádza normy správania tretích strán, zverejniť, či použitá norma:
je objektívna a dosiahnuteľná na základe vedeckého prístupu k identifikácii problémov a realistická pri posudzovaní spôsobu, akým možno tieto problémy riešiť v praxi za rôznych praktických okolností;
bola vypracovaná alebo sa udržiava prostredníctvom procesu prebiehajúcej konzultácie so zainteresovanými stranami s vyváženými príspevkami všetkých príslušných skupín zainteresovaných strán vrátane výrobcov, obchodníkov, spracovateľov, financovateľov, miestneho obyvateľstva a spoločenstiev, pôvodného obyvateľstva a organizácií občianskej spoločnosti, ktoré zastupujú spotrebiteľské, environmentálne a sociálne záujmy, pričom žiadna skupina nemá neprimerané právomoci ani právo veta nad obsahom;
nabáda k postupnejšiemu prístupu a nepretržitému zlepšovaniu, tak v rámci normy, ako aj v rámci jej uplatňovania lepších postupov riadenia, a vyžaduje si stanovenie zmysluplných cieľových hodnôt a špecifických míľnikov s cieľom sledovať pokrok dosiahnutý v porovnaní so zásadami a kritériami v priebehu času;
je overiteľná nezávislými orgánmi poverenými osvedčovaním alebo overovaním, ktoré majú vymedzené a prísne postupy posudzovania, ktoré predchádzajú konfliktom záujmov a sú v súlade s usmernením ISO o postupoch akreditácie a overenia alebo článkom 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 765/2008, a
je v súlade s Kódexom osvedčených postupov aliancie ISEAL.
Požiadavka na zverejňovanie E4-3 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s biodiverzitou a ekosystémami
AR 18. Podnik môže uviesť súvislosť významných peňažných súm CapEx a OpEx požadovaných na vykonávanie činnosti, ktoré sa realizujú alebo plánujú, s:
príslušnými položkami alebo poznámkami v účtovnej závierke;
kľúčovými ukazovateľmi výkonnosti požadovanými na základe článku 8 nariadenia (EÚ) 2020/852 a podľa delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2021/2178 a
prípadne plánom CapEx požadovaným na základe delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2021/2178.
AR 19. Podnik môže zverejniť, či zvažuje akčný plán na „zabránenie vplyvom“, ktorým sa predchádza prijímaniu škodlivých opatrení. Zabránenie vplyvom často zahŕňa rozhodnutie odchýliť sa od postupu rozvoja projektu za nezmenených okolností. Príkladom zabránenia vplyvom je zmena dosahu projektu na biodiverzitu a ekosystém s cieľom zabrániť zničeniu prírodného biotopu v lokalite a/alebo stanovením plôch vyňatých z produkcie, na ktorých sa nachádzajú hodnoty v oblasti biodiverzity, ktoré sa budú chrániť. Zabránenie vplyvom by sa malo zvážiť prinajmenšom vtedy, ak existujú hodnoty v oblasti biodiverzity a ekosystému, ktoré patria do jednej z týchto kategórií: osobitne zraniteľné alebo nenahraditeľné, s osobitným významom pre zainteresované strany, alebo ak je opodstatnený opatrný prístup z dôvodu neistoty posúdenia vplyvu alebo účinnosti opatrení v oblasti riadenia. Tri hlavné typy zabránenia vplyvom sú vymedzené takto:
►C1 zabránenie vplyvom prostredníctvom výberu lokality (umiestniť celý projekt ďaleko od území citlivých z hľadiska biodiverzity); ◄
►C1 zabránenie vplyvom prostredníctvom návrhu projektu (usporiadať infraštruktúru s cieľom zachovať územia citlivé z hľadiska biodiverzity) a ◄
zabránenie vplyvom prostredníctvom programovania [načasovať projektové činnosti, aby sa zohľadnili vzory správania druhov (napr. párenie, migrácia) alebo funkcie ekosystému (napr. dynamika rieky)].
AR 20. Pokiaľ ide o opatrenia, podnik môže zverejniť:
zoznam zapojených kľúčových zainteresovaných strán (napr. Konkurenti, dodávatelia, maloobchodníci, iní obchodní partneri, ovplyvnené spoločenstvá a orgány, vládne agentúry) a spôsob ich zapojenia, pričom sa uvedú kľúčové zainteresované strany, na ktoré majú opatrenia negatívny alebo pozitívny vplyv, a spôsob, akým sú ovplyvnené, vrátane vplyvov alebo prínosov vytvorených pre ovplyvnené spoločenstvá, drobných poľnohospodárov, pôvodné obyvateľstvo alebo iné osoby v zraniteľnej situácii;
v náležitých prípadoch vysvetlenie potreby vhodných konzultácií a potreby rešpektovania rozhodnutí ovplyvnených spoločenstiev;
stručné posúdenie, či môžu kľúčové opatrenia vyvolať závažné negatívne vplyvy na udržateľnosť;
vysvetlenie, či sa má kľúčové opatrenie uplatniť jednorazovo alebo systematicky;
vysvetlenie, či kľúčový akčný plán vykonáva len podnik s použitím svojich zdrojov alebo či ide o súčasť širšej iniciatívy, ku ktorej podnik významne prispieva. Ak je kľúčový akčný plán súčasťou širšej iniciatívy, podnik môže poskytnúť ďalšie informácie o projekte, jeho sponzoroch a ostatných účastníkoch;
opis spôsobu, akým prispieva k systémovej zmene, najmä k zmene faktorov zmeny biodiverzity a ekosystému, napr. prostredníctvom technologických, hospodárskych, inštitucionálnych a sociálnych faktorov a zmien základných hodnôt a správania.
AR 21. „Miestne a pôvodné znalosti“ v kontexte tejto požiadavky na zverejňovanie označujú chápanie, zručnosti a spôsoby myslenia, ktoré sa vyvinuli v spoločnostiach s dlhou históriou vzájomného pôsobenia s ich prirodzeným okolím. Pokiaľ ide o vidiecke a pôvodné obyvateľstvo, miestne znalosti sú východiskom pre rozhodovanie o základných aspektoch každodenného života.
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie E4-4 – Cieľové hodnoty týkajúce sa biodiverzity a ekosystémov
AR 22. Podnik môže uviesť, či sa cieľovou hodnotou riešia nedostatky spojené s kritériami významného prínosu pre biodiverzitu, ako je vymedzené v delegovaných aktoch prijatých podľa článku 15 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2020/852. Ak nie sú splnené kritériá zásady „výrazne nenarušiť“ pre biodiverzitu, ako sa vymedzuje v delegovaných aktoch prijatých podľa článku 10 ods. 3, článku 11 ods. 3, článku 12 ods. 2, článku 13 ods. 2 a článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2020/852, podnik môže uviesť, či sa cieľovou hodnotou riešia nedostatky súvisiace s uvedenými kritériami zásady „výrazne nenarušiť“.
AR 23. Podnik pri zverejňovaní informácií požadovaných podľa odseku 29 na účely stanovenia cieľových hodnôt zohľadní potrebu vedomého a dobrovoľného súhlasu miestneho a pôvodného obyvateľstva, potrebu primeraných konzultácií s týmito spoločenstvami a potrebu rešpektovania ich rozhodnutí.
AR 24. Cieľové hodnoty týkajúce sa významných vplyvov sa môžu vykázať v znázornenej tabuľke:
Typ cieľovej hodnoty podľa hierarchie zmierňovania vplyvov |
Východisková hodnota a východiskový rok |
Cieľová hodnota a zemepisný rozsah |
Prepojená politika alebo právne predpisy, ak je to relevantné |
||
2025 |
2030 |
Do roku 2050 |
|
||
Zabránenie vplyvom |
|
|
|
|
|
Minimalizácia |
|
|
|
|
|
Rehabilitácia a obnova populácie |
|
|
|
|
|
Kompenzácia alebo offsety |
|
|
|
|
|
AR 25. Cieľové hodnoty týkajúce sa potenciálne významných aspektov udržateľnosti uvedené v požiadavke AR 4 tohto štandardu sa môžu uvádzať v znázornenej tabuľke:
Typ cieľovej hodnoty podľa aspektu udržateľnosti |
Východisková hodnota a východiskový rok |
Cieľová hodnota a zemepisný rozsah |
Prepojená politika alebo právne predpisy, ak je to relevantné |
||
2025 |
2030 |
Do roku 2050 |
|||
|
|
|
|
|
|
AR 26. Merateľné cieľové hodnoty týkajúce sa biodiverzity a ekosystémov možno vyjadriť ako:
veľkosť a lokalita všetkých chránených alebo obnovených oblastí biotopov, či už priamo, alebo nepriamo ovládaných podnikom, a to, či úspech opatrení na obnovu schválili alebo schvaľujú nezávislí externí odborní pracovníci;
znovuvytvorené plochy (prostredia, v ktorých sa uplatňujú iniciatívy s cieľom vytvoriť biotop v lokalite, v ktorej pôvodne neexistoval) alebo
počet alebo percentuálny podiel projektov/lokalít, ktorých ekologická integrita sa zlepšila (napr. inštalácia rybovodov, biokoridorov).
Požiadavka na zverejňovanie E4-5 – Metriky vplyvu týkajúce sa zmeny biodiverzity a ekosystémov
AR 27. Podnik pri vypracovaní informácií požadovaných na základe tejto požiadavky na zverejňovanie zohľadní a môže opísať:
použité metodiky a metriky a vysvetlenie dôvodov výberu týchto metodík a metrík, ako aj ich predpokladov, obmedzení a neistôt a všetky zmeny metodík v priebehu času a dôvod ich vykonania;
rozsah pôsobnosti metrík a metodík, napríklad:
podnik, lokalita, značka, komodita, útvary podniku, činnosť;
pokryté aspekty (ako sa stanovuje v požiadavke AR 4);
zložky metrík týkajúce sa biodiverzity: špecifické druhy, konkrétny ekosystém;
geografické oblasti, na ktoré sa metodika vzťahuje, a vysvetlenie, prečo sa vynechali akékoľvek relevantné geografické oblasti;
spôsob, akým sa do metrík začleňujú ekologické prahové hodnoty (napr. integrita biosféry a zmena krajinného systému, planetárne medze) a pridelenia;
frekvencia monitorovania, hlavné monitorované metriky a základný stav/hodnota a východiskový rok/obdobie, ako aj referenčné obdobie;
či sa v týchto metrikách využívajú primárne údaje, sekundárne údaje, modelované údaje alebo odborné posúdenie, alebo ich kombinácia;
uvedenie, ktoré opatrenie sa meria a monitoruje prostredníctvom týchto metrík a ako súvisia s dosahovaním cieľových hodnôt;
či sú metriky povinné (vyžadované podľa právnych predpisov) alebo dobrovoľné. Ak sú povinné, podnik môže uviesť príslušné právne predpisy; ak sú dobrovoľné, podnik môže uviesť ktorúkoľvek použitú dobrovoľnú normu alebo postup a
či metriky vychádzajú z očakávaní alebo odporúčaní príslušných autoritatívnych vnútroštátnych, celoúnijných alebo medzivládnych usmernení, politík, právnych predpisov alebo dohôd, ako sú Dohovor o biologickej diverzite (CBD) alebo IPBES.
AR 28. Podnik zverejňuje metriky, ktoré sú overiteľné a ktoré sú technicky a vedecky podložené vzhľadom na vhodné časové rozsahy a geografické oblasti, pričom môže zverejniť, ako vybrané metriky zodpovedajú týmto kritériám. Na zabezpečenie relevantnosti metriky by mal medzi ukazovateľom a účelom merania existovať jasný vzťah. Neistoty by sa mali v čo najväčšej možnej miere obmedziť. Použité údaje a mechanizmy by mali byť podporené etablovanými organizáciami a mali by sa v priebehu času aktualizovať. Spoľahlivé modelované údaje a odborné posúdenie sa môže použiť vtedy, ak existujú medzery v údajoch. Metodika musí byť dostatočne podrobná, aby sa umožnilo zmysluplné porovnanie vplyvov a činností na zmiernenie v priebehu času. Procesy na zhromažďovanie informácií a ich vymedzenia sa musia systematicky uplatňovať. Umožňuje to zmysluplné preskúmanie výkonnosti podniku v priebehu času a prispieva to k vnútornému a partnerskému porovnaniu.
AR 29. Ak metrika zodpovedá cieľovej hodnote, pre obe sa musí zosúladiť východisková hodnota. Východisková hodnota týkajúca sa biodiverzity je nevyhnutnou zložkou širšieho procesu riadenia biodiverzity a ekosystémov. Východisková hodnota je nevyhnutná na posúdenie vplyvu a plánovanie riadenia, ako aj na monitorovanie a prispôsobivé riadenie.
AR 30. Dostupné metodiky na zber údajov a meranie vplyvov podnikov na biodiverzitu a ekosystémy možno rozdeliť do týchto troch kategórií:
primárne údaje: zhromaždené in-situ prostredníctvom pozemných prieskumov;
sekundárne údaje: vrátane úrovní geopriestorových údajov, ktoré sú prekryté údajmi o geografickej lokalite podnikateľských činností.
Na úrovni druhov možno na odhad druhov, ktoré sa môžu nachádzať na rôznych miestach, použiť úrovne údajov o rozšírení rôznych druhov. Týka sa to lokalít činností a získavania zdrojov. Úrovne s rôznym rozsahom sa budú vyznačovať odlišnými úrovňami presnosti v závislosti od určitých faktorov (napr. či sa rozšírenie druhov spresnilo na základe dostupnosti biotopu). Informácie o stave ohrozenia druhov a činnostiach, ktoré ich ohrozujú, môžu slúžiť ako ukazovateľ pravdepodobného vplyvu podnikateľských činností na vývoj populácie a stav ohrozenia.
Na úrovni ekosystému možno uplatniť úrovne údajov odzrkadľujúce zmenu rozsahu a stavu ekosystémov vrátane úrovní fragmentácie a prepojenia biotopu.
modelované údaje o stave biodiverzity: Prístupy založené na modelovaní sa bežne používajú na meranie ukazovateľov na úrovni ekosystému (napr. rozsahu, stavu alebo funkcie). Modely vyčísľujú spôsob, akým intenzita rôznych tlakov vplýva na stav biodiverzity. Označujú sa ako vzťahy tlaku a stavu, pričom vychádzajú z globálne zhromaždených údajov. Výsledky modelovania sa uplatňujú na miestnej úrovni na odhad spôsobu, akým tlaky na úrovni podniku spôsobujú zmeny v stave ekosystému. Faktor vplyvu má vo všeobecnosti tri hlavné charakteristické znaky: intenzita (napr. množstvo kontaminantu, intenzita hluku), priestorový rozsah (napr. rozloha kontaminovanej pôdy) a časový rozsah (trvanie stálosti kontaminantu).
AR 31. Pokiaľ ide o posudzovanie životného cyklu v prípade využívania krajiny, podnik môže použiť „environmentálne ukazovatele týkajúce sa využívania krajiny na účely posudzovania životného cyklu“, ktoré vytvorilo Spoločné výskumné centrum.
AR 32. Pokiaľ ide o zavlečenie inváznych nepôvodných druhov, podnik môže zverejniť prienikové cesty a počet inváznych nepôvodných druhov a veľkosť plochy, na ktorej sa tieto druhy nachádzajú.
AR 33. Pokiaľ ide o metriky o rozsahu a stave ekosystémov, užitočné usmernenie sa nachádza v systéme OSN v oblasti integrovaného environmentálneho ekonomického účtovníctva – ekosystémové účtovníctvo (OSN SEEA EA).
AR 34. Podnik môže v jednotkách plochy (napr. v m2 alebo ha) zverejniť využívanie krajiny, pri ktorom sa využívajú usmernenia stanovené v schéme pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS) ( 82 ):
celkové využívanie krajiny;
celkové nevyužiteľné plochy;
celkové prírodne orientované plochy v rámci lokality a
celkové prírodne orientované plochy mimo lokality.
AR 35. Podnik môže napríklad zverejniť zmenu krajinnej pokrývky, ktorá je fyzickou reprezentáciou faktorov „zmena biotopu“ a „priemyselné a domáce činnosti“, t. j. človekom zavinených alebo prirodzených zmien fyzických vlastností zemského povrchu v konkrétnej lokalite.
AR 36. Zvyčajnou premennou je krajinná pokrývka, ktorá sa môže posúdiť prostredníctvom údajov z pozorovania Zeme.
AR 37. Podnik môže pri vykazovaní významných vplyvov súvisiacich s ekosystémami zohľadniť popri rozsahu a stave ekosystémov aj ich funkciu, a to prostredníctvom:
metriky, ktorou sa meria proces alebo funkcia, ktorú ekosystém plní, alebo ktorá odzrkadľuje schopnosť ekosystému vykonať daný konkrétny proces alebo funkciu: napr. čistá primárna produktivita, ktorá je ukazovateľom produktivity rastlín na základe miery uchovávania energie v rastlinách a jej sprístupňovania iným druhom v ekosystéme. Ide o základný proces fungovania ekosystémov. Súvisí s mnohými faktormi, ako je rozmanitosť druhov, ale nemeria tieto faktory priamo, alebo
metriky, ktorou sa merajú zmeny populácie vedecky identifikovaných ohrozených druhov.
AR 38. Na úrovni ekosystému možno uplatniť úrovne údajov odzrkadľujúce zmenu rozsahu a stavu ekosystémov vrátane úrovní fragmentácie a prepojenia biotopu.
Požiadavka na zverejňovanie E4-6 – Očakávané finančné vplyvy významných rizík a príležitostí týkajúcich sa biodiverzity a ekosystému
Podnik môže zahrnúť posúdenie svojich súvisiacich výrobkov a služieb, ktoré sú ohrozené v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom časovom horizonte, s vysvetlením, ako sú tieto časové horizonty vymedzené, ako sa odhadujú finančné sumy a aké základné predpoklady sa uplatňujú.
Kvantifikácia očakávaných finančných vplyvov v peňažnom vyjadrení podľa odseku 45 písm. a) môže byť jednotlivá suma alebo rozpätie.
ESRS E5
VYUŽÍVANIE ZDROJOV A OBEHOVÉ HOSPODÁRSTVO
OBSAH |
|
Cieľ |
|
Interakcia s inými ESRS |
|
Požiadavky na zverejňovanie |
|
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E5-1 – Politiky týkajúce sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E5-2 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s využívaním zdrojov a obehovým hospodárstvom |
Metriky a cieľové hodnoty |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie E5-3 – Cieľové hodnoty týkajúce sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E5-4 – Prílev zdrojov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E5-5 – Odlev zdrojov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E5-6 – Očakávané finančné vplyvy v dôsledku vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva |
Dodatok A: |
Požiadavky na uplatňovanie |
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E5-1 – Politiky týkajúce sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E5-2 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s využívaním zdrojov a obehovým hospodárstvom |
Metriky a cieľové hodnoty |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie E5-3 – Cieľové hodnoty týkajúce sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E5-4 – Prílev zdrojov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E5-5 – Odlev zdrojov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie E5-6 – Očakávané finančné vplyvy v dôsledku rizík a príležitostí týkajúcich sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva |
Cieľ
1. Cieľom tohto štandardu je špecifikovať požiadavky na zverejňovanie, ktoré umožnia používateľom vyhlásenia o udržateľnosti porozumieť:
spôsobu, akým podnik ovplyvňuje využívanie zdrojov vrátane efektívneho využívania zdrojov, predchádzania vyčerpávaniu zdrojov a ich udržateľného získavania a používania obnoviteľných zdrojov (označovaných v tomto štandarde ako „využívanie zdrojov a obehové hospodárstvo“) z hľadiska významných pozitívnych a negatívnych skutočných alebo potenciálnych vplyvov;
všetkým prijatým opatreniam zameraným na predchádzanie skutočným alebo potenciálnym negatívnym vplyvom vyplývajúcim z využívania zdrojov alebo na ich zmierňovanie, a to vrátane opatrení na oddelenie hospodárskeho rastu podniku od využívania surovín a na riešenie rizík a príležitostí, ako aj výsledku takýchto opatrení;
plánom a kapacite podniku prispôsobiť svoju stratégiu a obchodný model v súlade so zásadami obehového hospodárstva vrátane, ale nie výlučne, minimalizácie odpadu, udržiavania čo najvyššej hodnoty výrobkov, materiálov a iných zdrojov a posilnenia ich efektívneho využívania vo výrobe a spotrebe;
povahe, druhu a rozsahu významných rizík a príležitostí týkajúcich sa jeho vplyvov a závislostí vyplývajúcich z využívania zdrojov a obehového hospodárstva a tomu, ako ich podnik riadi, a
krátkodobým, strednodobým a dlhodobým finančným vplyvom na podnik v súvislosti s významnými rizikami a príležitosťami vyplývajúcimi z vplyvov a zo závislostí podniku v oblasti využívania zdrojov a obehového hospodárstva.
2. Týmto štandardom sa stanovujú požiadavky na zverejňovanie týkajúce sa „využívania zdrojov“ a „obehového hospodárstva“, a najmä:
prílevu zdrojov vrátane obehovosti prílevu materiálových zdrojov, a to so zreteľom na obnoviteľné a neobnoviteľné zdroje, a
odlevu zdrojov vrátane informácií o výrobkoch a materiáloch a
odpadu .
3. Obehové hospodárstvo je ekonomický systém, v ktorom sa čo najdlhšie udržiava hodnota výrobkov, materiálov a iných zdrojov v hospodárstve, posilnenie ich efektívneho využívania vo výrobe a spotrebe, čím sa zníži vplyv ich využívania na životné prostredie a minimalizuje sa odpad a uvoľňovanie nebezpečných látok vo všetkých fázach ich životného cyklu, okrem iného aj uplatňovaním hierarchie odpadového hospodárstva. Cieľom je maximalizovať hodnotu technických a biologických zdrojov, výrobkov a materiálov vytvorením systému, ktorý umožňuje trvácnosť, optimálne používanie alebo opakované používanie, renovovanie, repasovanie, recykláciu a kolobeh živín.
4. Tento štandard vychádza z príslušných právnych rámcov a politík EÚ vrátane akčného plánu EÚ pre obehové hospodárstvo, smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES ( 83 ) (rámcová smernica o odpade) a priemyselnej stratégie EÚ.
5. Na hodnotenie prechodu zo scenára vývoja za nezmenených okolností, t. j. hospodárstva, v ktorom sa ťažia obmedzené neobnoviteľné zdroje na výrobu výrobkov, ktoré sa využívajú a následne sa vyhodia (v duchu hesla „získať – vyrobiť – vyhodiť“), na systém obehového hospodárstva sa v tomto štandarde využíva identifikácia fyzického toku zdrojov, materiálov a výrobkov, ktoré podnik využíva a vytvára, na základe požiadavky na zverejňovanie E5-4 Prílev zdrojov a požiadavky na zverejňovanie E5-5 Odlev zdrojov.
Interakcia s inými ESRS
6. Využívanie zdrojov je významným faktorom ďalších environmentálnych vplyvov, ako je zmena klímy, znečisťovanie životného prostredia, vodné a morské zdroje a biodiverzita. Obehové hospodárstvo je systém, ktorý sa prikláňa k udržateľnému využívaniu zdrojov pri ťažbe, spracovaní, výrobe, spotrebe, ako aj pri nakladaní s odpadom. Takýto systém má viaceré environmentálne prínosy, konkrétne zníženie spotreby materiálov a energie, ako aj zníženie uvoľňovania emisií do ovzdušia (emisie skleníkových plynov alebo iné znečisťovanie životného prostredia), obmedzenie odberu vody a jej vypúšťania a regeneráciu prírody obmedzujúcu vplyv na biodiverzitu.
7. S cieľom poskytnúť komplexný prehľad o tom, ktoré z iných environmentálnych aspektov by mohli byť významné pre využívanie zdrojov a obehové hospodárstvo, sú príslušné požiadavky na zverejňovanie zahrnuté v ďalších ESRS, a to:
ESRS E1 Zmena klímy, ktorý sa zaoberá najmä emisiami skleníkových plynov a zdrojmi energie (spotrebou energie);
ESRS E2 Znečisťovanie, ktorý sa zaoberá najmä emisiami do vody, ovzdušia a pôdy, ako aj látkami vzbudzujúcimi obavy;
ESRS E3 Vodné a morské zdroje, ktorý sa zaoberá najmä vodnými zdrojmi (spotrebou vody) a morskými zdrojmi, a
ESRS E4 Biodiverzita a ekosystémy, ktorý sa zaoberá najmä ekosystémami, druhmi a surovinami.
8. Vplyvy podniku týkajúce sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva, najmä vplyvy súvisiace s odpadom, môžu ovplyvňovať ľudí a spoločenstvá. Významné negatívne vplyvy využívania zdrojov a obehového hospodárstva na ovplyvnené spoločenstvá, ktoré možno pripísať podniku, sa rozoberajú v ESRS S3 Ovplyvnené spoločenstvá. Účinné a obehové využívanie zdrojov je prínosom aj pre konkurencieschopnosť a hospodársky blahobyt.
9. Tento štandard by sa mal vykladať v spojení s ESRS 1 Všeobecné požiadavky a ESRS 2 Všeobecné zverejnenia.
Požiadavky na zverejňovanie
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
10. Požiadavky tohto oddielu by sa mali vykladať a vykazovať v spojení so zverejňovaním požadovaným podľa ESRS 2 kapitoly 4 Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí a spolu s ním sa vykazovať.
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva
11. Podnik opíše postup na identifikáciu významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva, najmä pokiaľ ide o prílev zdrojov, odlev zdrojov a odpad, pričom poskytne informácie, ktoré sa týkajú:
toho, či podnik preveril svoje aktíva a činnosti s cieľom identifikovať skutočné a potenciálne vplyvy, riziká a príležitosti v rámci vlastných činností a upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca, a ak tak urobil, poskytne aj informácie týkajúce sa metodík, predpokladov a nástrojov použitých na preverenie;
toho, ako a či vôbec podnik vykonal konzultácie, konkrétne s ovplyvnenými spoločenstvami.
Požiadavka na zverejňovanie E5-1 – Politiky týkajúce sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva
12. Podnik opíše politiky, ktoré prijal na riadenie svojich významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva.
13. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie rozsahu, v akom má podnik zavedené politiky upravujúce identifikáciu, posudzovanie, riadenie a/alebo nápravu svojich významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s využívaním zdrojov a obehovým hospodárstvom.
14. Pri zverejňovaní požadovanom v odseku 12 sa zahrnú informácie o politikách, ktoré má podnik zavedené na riadenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s využívaním zdrojov a obehovým hospodárstvom v súlade s ESRS 2 MDR-P Politiky prijaté na účely riadenia významných aspektov udržateľnosti.
15. Podnik v zhrnutí uvedie, či a ako sa jeho politikami riešia tieto významné aspekty:
upustenie od využívania primárnych zdrojov vrátane pomerného nárastu využívania druhotných (recyklovaných) zdrojov;
udržateľné získavanie a využívanie obnoviteľných zdrojov.
16. Politikami sa riešia významné vplyvy, riziká a príležitosti v rámci vlastnej činnosti a upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca.
Požiadavka na zverejňovanie E5-2 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s využívaním zdrojov a obehovým hospodárstvom
17. Podnik zverejní svoje opatrenia týkajúce sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva a zdroje pridelené na ich vykonávanie.
18. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumenie kľúčovým opatreniam prijatým a plánovaným v záujme dosiahnutia cieľov politík a cieľových hodnôt súvisiacich s využívaním zdrojov a obehovým hospodárstvom.
19. Opis opatrení týkajúcich sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva a pridelených zdrojov sa riadi zásadami vymedzenými v ESRS 2 MDR-A Opatrenia a zdroje v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti.
20. Podnik môže okrem ESRS 2 MDR-A upresniť, či a ako sa opatrenie a zdroje vzťahujú na:
vyššie úrovne efektívnosti využívania zdrojov pri používaní technických a biologických materiálov a vody, najmä vo vzťahu ku kritickým surovinám a prvkom vzácnych zemín uvedeným v informačnom systéme o surovinách;
vyššie miery využívania druhotných surovín (recyklátov);
uplatňovanie obehovej koncepcie vedúcej k zvýšenej trvácnosti výrobku a optimalizácii využívania a k vyšším mieram: opätovného použitia, opravy, renovovania, repasovania, zmien účelu a recyklácie;
uplatňovanie obehových obchodných postupov, ako sú i) opatrenia na zachovanie hodnoty (údržba, oprava, renovovanie, repasovanie, získavanie komponentov, modernizácia a spätná logistika, systémy s uzavretým cyklom, maloobchodný predaj použitého tovaru); ii) opatrenia na maximalizáciu hodnoty (systémy výrobkov a služieb, obchodné modely založené na spolupráci a hospodárstve spoločného využívania zdrojov); iii) opatrenia týkajúce sa konca životnosti (recyklácia, upcyklácia, rozšírená zodpovednosť výrobcu) a iv) opatrenia v oblasti efektívnosti systémov (priemyselná symbióza);
opatrenia prijaté na prevenciu vzniku odpadu v upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca podniku; a
optimalizáciu nakladania s odpadom v súlade s hierarchiou odpadového hospodárstva.
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie E5-3 – Cieľové hodnoty týkajúce sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva
21. Podnik zverejní cieľové hodnoty súvisiace s využívaním zdrojov a obehovým hospodárstvom, ktoré si stanovil.
22. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumenie cieľovým hodnotám, ktoré podnik prijal na podporu svojich politík v oblasti využívania zdrojov a obehového hospodárstva a riešenie významných vplyvov, rizík a príležitostí.
23. Opis cieľových hodnôt obsahuje požiadavky na informácie vymedzené v ESRS 2 MDR-T Sledovanie účinnosti politík a opatrení prostredníctvom cieľových hodnôt.
24. Zverejňovanie požadované odsekom 21 obsahuje, či a akým spôsobom cieľové hodnoty podniku súvisia s prílevom zdrojov a odlevom zdrojov vrátane odpadu a výrobkov a materiálov, a konkrétnejšie:
s rozšírením obehovej koncepcie výrobkov (vrátane napríklad návrhu zameraného na trvácnosť, demontáž, opraviteľnosť, recyklovateľnosť atď.);
so zvýšením miery obehového využívania materiálov;
s minimalizáciou primárnych surovín;
s udržateľným získavaním a využívaním obnoviteľných zdrojov (v súlade so zásadou kaskádového využívania);
s nakladaním s odpadom vrátane prípravy na riadne spracovanie a
s inými záležitosťami týkajúcimi sa využívania zdrojov alebo obehového hospodárstva.
25. Podnik uvedie, na ktorú úroveň hierarchie odpadového hospodárstva sa cieľová hodnota vzťahuje.
26. Podnik môže okrem ESRS 2 MDR-T upresniť, či sa pri stanovovaní cieľových hodnôt zohľadnili ekologické prahové hodnoty a pridelenia pre jednotlivé subjekty. Ak áno, podnik môže uviesť:
identifikované ekologické prahové hodnoty a metodiku použitú na identifikáciu takýchto prahových hodnôt;
či sú prahové hodnoty špecifické pre daný subjekt a prípadne spôsob ich určenia, a
ako sa v podniku rozdeľuje zodpovednosť za dodržiavanie identifikovaných ekologických prahových hodnôt.
27. Podnik v rámci kontextových informácií uvedie, či cieľové hodnoty, ktoré si stanovil a predložil, sú povinné (požadované na základe právnych predpisov) alebo dobrovoľné.
Požiadavka na zverejňovanie E5-4 – Prílev zdrojov
28. Podnik zverejní informácie o svojom príleve zdrojov týkajúcom sa jeho významných vplyvov, rizík a príležitostí.
29. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumenie využívaniu zdrojov v rámci vlastných činností podniku a upstreamovej časti jeho hodnotového reťazca.
30. Zverejnenie, ktoré sa požaduje podľa odseku 28, zahŕňa opis prílevu zdrojov, ak sú významné: v prípade výrobkov (vrátane obalov) a materiálov (s uvedením kritických surovín a prvkov vzácnych zemín), vody a dlhodobého hmotného majetku, strojov a zariadení, ktoré sa použili v rámci vlastných činností podniku a v upstreamovej časti jeho hodnotového reťazca.
31. Ak podnik posudzuje prílev zdrojov ako významný aspekt udržateľnosti, v súvislosti s materiálmi, ktoré sa v priebehu obdobia vykazovania použili na výrobku výrobkov a služby podniku, zverejní tieto informácie, vyjadrené v tonách alebo kilogramoch:
celkovú hmotnosť výrobkov a technických a biologických materiálov, ktoré sa použili počas obdobia vykazovania;
percentuálny podiel biologických materiálov (a biopalív použitých na neenergetické účely), ktoré sa použili na výrobu výrobkov a služby podniku (vrátane obalov) a ktoré sú udržateľne získavané, a to spoločne s informáciami o použitom režime osvedčovania a uplatňovaní zásady kaskádového využívania, a
hmotnosť v absolútnej hodnote aj ako percentuálny podiel opätovne použitých alebo recyklovaných sekundárnych komponentov, sekundárnych medziproduktov a sekundárnych materiálov, ktoré sa použili na výrobu výrobkov a služby podniku (vrátane obalov).
32. Podnik poskytne informácie o metodikách použitých na výpočet údajov. Uvedie, či sa údaje získavajú z priameho merania alebo odhadov, pričom zverejní základné použité predpoklady.
Požiadavka na zverejňovanie E5-5 – Odlev zdrojov
33. Podnik zverejní informácie o svojom odleve zdrojov vrátane odpadu, ktoré sa týkajú jeho významných vplyvov, rizík a príležitostí.
34. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je objasniť:
ako podnik prispieva k obehovému hospodárstvu i) návrhom výrobkov a materiálov v súlade so zásadami obehového hospodárstva a ii) zvyšovaním alebo maximalizáciou opätovného obehu výrobkov, materiálov a spracovania odpadu v praxi po ich prvom použití, a
stratégiu podniku na znižovanie tvorby odpadu a nakladanie s odpadom, rozsah, v akom podnik pozná spôsob nakladania s odpadom z výroby v rámci vlastných činností.
Výrobky a materiály
35. Podnik poskytne opis kľúčových výrobkov a materiálov, ktoré sú výsledkom výrobného procesu podniku a ktoré sú navrhnuté podľa zásad obehovosti vrátane trvácnosti, opätovnej použiteľnosti, opraviteľnosti, demontáže, repasovania, renovovania, recyklácie, opätovného obehu prostredníctvom biologického cyklu či optimalizácie používania výrobku alebo materiálu v rámci iných obehových obchodných modelov.
36. Podnik s významným odlevom zverejní:
predpokladanú trvácnosť výrobkov, ktoré uvádza na trh, v porovnaní s priemernou hodnotou v odvetví pre každú skupinu výrobkov;
opraviteľnosť výrobkov, ak je to možné, s využitím zavedeného systému hodnotenia;
miery recyklovateľného obsahu vo výrobkoch a v ich obaloch.
Odpad
37. Podnik v súvislosti s celkovým množstvom odpadu zo svojich činností zverejní tieto informácie, vyjadrené v tonách alebo kilogramoch:
celkové množstvo vytvoreného odpadu;
celkové množstvo podľa hmotnosti odklonené od zneškodňovania odpadu, pričom sa rozlišuje medzi nebezpečným odpadom a odpadom, ktorý nie je nebezpečný, ako aj medzi týmito druhmi činnosti zhodnocovania:
príprava na opätovné použitie;
recyklácia a
iné činnosti zhodnocovania;
množstvo podľa hmotnosti smerujúce k zneškodňovaniu odpadu podľa druhu a celkové množstvo, ktoré je súčtom všetkých troch druhov, s rozčlenením na nebezpečný odpad a odpad, ktorý nie je nebezpečný. Druhmi spracovania odpadu, ktoré sa majú zverejniť, sú:
spaľovanie;
skládkovanie a
iné činnosti zneškodňovania odpadu;
celkové množstvo a percentuálny podiel nerecyklovaného odpadu ( 84 ).
38. Podnik pri zverejňovaní zloženia odpadu uvedie:
toky odpadu relevantné pre jeho odvetvie alebo činnosti (napr. hlušina v prípade podniku v odvetví baníctva, elektronický odpad v prípade podniku v odvetví spotrebnej elektroniky alebo potravinový odpad v prípade podniku v odvetví poľnohospodárstva alebo ubytovacích a stravovacích služieb) a
materiály, ktoré sa nachádzajú v odpade (napr. biomasa, kovy, nekovové nerasty, plasty, textílie, kritické suroviny a prvky vzácnych zemín).
39. Podnik zároveň zverejní celkové množstvo nebezpečného odpadu a rádioaktívneho odpadu, ktorý vytvára, pričom rádioaktívny odpad sa vymedzuje v článku 3 bode 7 smernice Rady 2011/70/Euratom ( 85 ).
40. Podnik poskytne kontextové informácie o metodikách použitých na výpočet údajov, a najmä kritériá a predpoklady, ktoré sa použili na určenie a klasifikáciu výrobkov navrhnutých podľa zásad obehovosti v zmysle odseku 35. Uvedie, či sa údaje získavajú z priameho merania alebo odhadov, pričom zverejní základné použité predpoklady.
Požiadavka na zverejňovanie E5-6 – Očakávané finančné vplyvy v dôsledku významných rizík a príležitostí súvisiacich s využívaním zdrojov a obehovým hospodárstvom
41. Podnik zverejní očakávané finančné vplyvy významných rizík a príležitostí v dôsledku vplyvov týkajúcich sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva.
42. Informácie požadované odsekom 41 dopĺňajú informácie o súčasných finančných vplyvoch na finančnú situáciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky subjektu počas obdobia vykazovania, ktoré sa vyžadujú podľa ESRS 2 SBM-3 odseku 48 písm. d). Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je objasniť:
očakávané finančné vplyvy v dôsledku významných rizík, ktoré vyplývajú z významných vplyvov a závislostí súvisiacich s využívaním zdrojov a obehovým hospodárstvom, a spôsob, akým tieto riziká majú (alebo by sa odôvodnene mohlo očakávať, že budú mať) významný vplyv na finančnú situáciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky podniku v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte, a
očakávané finančné vplyvy v dôsledku významných príležitostí týkajúcich sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva.
43. Toto zverejnenie obsahuje:
vyčíslenie očakávaných finančných vplyvov v peňažnom vyjadrení pred zohľadnením opatrení súvisiacich s využívaním zdrojov a obehovým hospodárstvom, alebo ak to nie je možné bez vynaloženia neprimeraných nákladov alebo úsilia, kvalitatívne informácie. Pokiaľ ide o finančné vplyvy vyplývajúce z významných príležitostí, vyčíslenie sa nevyžaduje, ak by malo za následok zverejnenie, ktoré nespĺňa kvalitatívne vlastnosti informácií (pozri dodatok B k ESRS 1 Kvalitatívne vlastnosti informácií);
opis zvážených vplyvov, vplyvy a závislosti, ktorých sa týkajú, a časové horizonty, v rámci ktorých sa pravdepodobne prejavia;
základné predpoklady použité na vyčíslenie očakávaných finančných vplyvov, ako aj zdroje a úroveň neistoty týchto predpokladov.
Dodatok A
Požiadavky na uplatňovanie
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS E5. Podporuje uplatňovanie požiadaviek na zverejňovanie stanovených v tomto štandarde a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu.
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva
AR 1. Podnik pri vykonávaní posúdenia významnosti týkajúceho sa environmentálnych podtém posúdi významnosť využívania zdrojov a obehového hospodárstva vo vlastných činnostiach a v upstreamovej a downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca, pričom môže zohľadniť štyri uvedené fázy, známe aj ako prístup LEAP:
fáza 1: lokalizovať, kde v rámci vlastných činností a upstreamovej aj downstreamovej časti hodnotového reťazca podniku dochádza k interakcii s prírodou;
fáza 2: vyhodnotiť závislosti a vplyvy;
fáza 3: posúdiť významné riziká a príležitosti;
fáza 4: vypracovať správu o výsledkoch posúdenia významnosti.
AR 2. Pokiaľ ide o ESRS E5, fázy 1 a 2 sú založené na posúdeniach významnosti vykonaných podľa noriem ESRS E1 (vrátane spotreby energie), ESRS E2 (znečisťovanie), ESRS E3 (morské zdroje, spotreba vody) a ESRS E4 (biodiverzita, ekosystémy, suroviny). Obehové hospodárstvo má totiž v konečnom dôsledku za cieľ znižovanie environmentálneho vplyvu výrobkov, materiálov a iných zdrojov, minimalizáciu odpadu a uvoľňovania nebezpečných látok, a tým aj znižovanie vplyvov na prírodu. Táto požiadavka na uplatňovanie sa zameriava najmä na tretiu fázu uvedeného prístupu LEAP, zatiaľ čo štvrtá fáza sa zaoberá výsledkom procesu.
AR 3. V rámci postupu na posúdenie významnosti vplyvov, závislostí, rizík a príležitostí sa zohľadnia ustanovenia ESRS 2 IRO-1 Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí a IRO-2 Požiadavky na zverejňovanie v štandardoch ESRS, na ktoré sa vzťahuje vyhlásenie podniku o udržateľnosti.
AR 4. Medzi podtémy týkajúce sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva, na ktoré sa vzťahuje posúdenie významnosti, patrí:
prílev zdrojov vrátane obehovosti prílevu materiálových zdrojov so zreteľom na optimalizáciu využívania zdrojov, intenzitu materiálov a výrobkov a na obnoviteľné a neobnoviteľné zdroje;
odlev zdrojov v súvislosti s výrobkami a službami a
odpad vrátane nakladania s nebezpečným odpadom a odpadom, ktorý nie je nebezpečný.
AR 5. Vo fáze 3 a s cieľom posúdiť významné riziká a príležitosti na základe výsledkov fáz 1 a 2 môže podnik:
identifikovať riziká a príležitosti spojené s transformáciou vo vlastných činnostiach a v upstreamovej a downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca vrátane rizika zotrvania vývoja za nezmenených okolností, pokiaľ ide o:
politiku a právo, napr. zákaz ťažby a využívania neobnoviteľných zdrojov, právne predpisy v oblasti spracovania odpadu;
technológiu, napr. uvedenie nových technológií na trh s cieľom nahradiť existujúce využívanie výrobkov a materiálov;
trh, napr. meniaca sa ponuka, dopyt a financovanie;
dobrú povesť, napr. meniace sa vnímanie spoločnosti, zákazníkov alebo komunity;
identifikovať fyzické riziká vrátane vyčerpania zásob primárnych a iných ako primárnych obnoviteľných zdrojov a neobnoviteľných zdrojov, ako aj ich využívania;
identifikovať príležitosti, s rozdelením do týchto kategórií:
efektívnosť využívania zdrojov: napr. prechod na účinnejšie služby a procesy, ktoré si vyžadujú menej zdrojov, ekodizajn v záujme dlhej životnosti, opravy, opätovné použitie, recyklácia, vedľajšie výrobky, systémy spätného zberu, oddelenie činnosti od ťažby materiálov, intenzifikácia obehového využívania materiálov, vytvorenie systému, ktorý umožňuje dematerializáciu (napr. digitalizácia, zlepšovanie miery využívania, znižovanie hmotnosti); postupy na zabezpečenie zberu, triedenia, opätovného použitia, opravy, renovácie a repasácie výrobkov a materiálov;
trhy: napr. dopyt po výrobkoch a službách menej náročných na zdroje a nové modely spotreby, ako je výrobok ako služba, platba za jednotlivé využitie, spoločné využívanie, prenájom;
financovanie: napr. prístup k zeleným fondom, dlhopisom alebo úverom;
odolnosť: napr. diverzifikácia zdrojov a podnikateľských činností (napr. založenie nového útvaru podniku pre recykláciu nových materiálov), investície do zelených infraštruktúr, prijatie mechanizmov recyklácie a obehového hospodárstva, ktoré znižujú závislosti, schopnosť podniku chrániť budúce zásoby a toky zdrojov a
dobrá povesť.
AR 6. Podnik môže na posúdenie svojich vplyvov, rizík a príležitostí v rámci vlastných činností a upstreamovej a downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca zohľadniť tieto metodiky:
odporúčanie Komisie 2021/2279 týkajúce sa používania metód environmentálnej stopy na meranie a oznamovanie environmentálnych vlastností produktov a environmentálneho správania organizácií počas ich životného cyklu (príloha I – environmentálna stopa produktu; príloha III – environmentálna stopa organizácie) a
analýzu toku materiálov Európskej environmentálnej agentúry.
AR 7. Podnik pri poskytovaní informácií o výsledku posúdenia významnosti zohľadní:
zoznam útvarov podniku spätých s významnými vplyvmi, rizikami a príležitosťami týkajúcimi sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva v súvislosti s výrobkami a službami podniku a odpadom, ktorý vytvára;
zoznam priorizovania materiálových zdrojov, ktoré podnik využíva;
významné vplyvy a riziká zotrvania vývoja za nezmenených okolností;
významné príležitosti týkajúce sa obehového hospodárstva;
významné vplyvy a riziká prechodu na obehové hospodárstvo a
články hodnotového reťazca, v ktorých sa sústreďuje využívanie zdrojov, riziká a negatívne vplyvy.
Požiadavka na zverejňovanie E5-1 – Politiky týkajúce sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva
AR 8. Politiky opísané v rámci tejto požiadavky na zverejňovanie môžu byť začlenené do širších politík v oblastiach životného prostredia alebo udržateľnosti, ktoré sa vzťahujú na rôzne podtémy.
AR 9. Podnik pri poskytovaní informácií o svojich politikách zohľadní, či a ako sa jeho politikami rieši:
hierarchia odpadového hospodárstva: a) predchádzanie; b) príprava na opätovné použitie; c) recyklácia; d) iné zhodnocovanie, napr. energetické zhodnocovanie, a e) zneškodňovanie odpadu. Spracovanie odpadu nemožno v tejto súvislosti považovať za zhodnocovanie odpadu;
uprednostňovanie predchádzania alebo minimalizácie odpadu (opätovné použitie, oprava, repasovanie a zmena účelu) pred spracovaním odpadu (recyklácia). Zohľadniť by sa mali koncepcie ekodizajnu ( 86 ), odpadu ako zdroja alebo spotrebiteľského odpadu (na konci životného cyklu spotrebiteľského výrobku).
AR 10. Podnik môže pri stanovení svojich politík zohľadniť dokument s názvom Categorisation system for the circular economy (Systém kategorizácie obehového hospodárstva), v ktorom sa opisujú modely obehového dizajnu a výroby, modely obehového používania, modely obehového zhodnocovania a obehová podpora na základe deviatich stratégií alebo zásad obehového hospodárstva: zamietnuť, prehodnotiť, znížiť, opätovne použiť, opraviť, renovovať, repasovať, zmeniť účel a recyklovať.
Požiadavka na zverejňovanie E5-2 – Opatrenia a zdroje v súvislosti s využívaním zdrojov a obehovým hospodárstvom
AR 11. Podnik môže pri poskytovaní informácií podľa odseku 17 a vzhľadom na to, že zdroje sú spoločným bohatstvom a že stratégie obehového hospodárstva si môžu vyžadovať kolektívne opatrenia, uviesť opatrenia prijaté na zapojenie upstreamovej a downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca a/alebo svojej miestnej siete, pokiaľ ide o rozvoj spolupráce alebo iniciatív zvyšujúcich obehovosť výrobkov a materiálov.
AR 12. Podnik môže konkrétne uviesť:
ako prispieva k obehovému hospodárstvu vrátane napríklad inteligentných systémov zberu odpadu;
iné zainteresované strany zapojené do kolektívnych opatrení: konkurentov, dodávateľov, maloobchodníkov, zákazníkov, iných obchodných partnerov, miestne komunity a orgány, vládne agentúry;
opis organizácie spolupráce alebo iniciatívy vrátane konkrétneho príspevku podniku a úloh rôznych zainteresovaných strán v rámci projektu.
AR 13. Opatrenia sa môžu vzťahovať na vlastné činnosti a/alebo upstreamovú a downstreamovú časť hodnotového reťazca podniku.
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie E5-3 – Cieľové hodnoty týkajúce sa využívania zdrojov a obehového hospodárstva
AR 14. Ak sa podnik odvoláva na ekologické prahové hodnoty na účely stanovenia cieľových hodnôt, môže sa odvolať na usmernenie, ktoré v rámci svojho predbežného usmernenia [Initial Guidance for Business (Prvotné usmernenie pre podniky), september 2020] poskytla iniciatíva Science-Based Targets Initiative for Nature (Iniciatíva pre vedecky podložené ciele v oblasti ochrany prírody, SBTN), alebo na akékoľvek iné usmernenie s vedecky uznanou metodikou, ktoré umožňuje stanoviť vedecky podložené cieľové hodnoty na základe určenia ekologických prahových hodnôt a prípadne pridelenia pre jednotlivé organizácie. Ekologické prahové hodnoty môžu byť stanovené na miestnej, vnútroštátnej a/alebo globálnej úrovni.
AR 15. Podnik pri poskytovaní informácií o cieľových hodnotách uprednostní cieľové hodnoty v absolútnej hodnote.
AR 16. Podnik pri poskytovaní informácií o cieľových hodnotách podľa odseku 24 zohľadní fázu výroby, fázu používania a koniec funkčnej životnosti výrobkov a materiálov.
AR 17. Podnik pri poskytovaní informácií o cieľových hodnotách súvisiacich s obnoviteľnými surovinami podľa odseku 24 písm. c) zohľadní spôsob, akým môžu tieto cieľové hodnoty vplývať na stratu biodiverzity, a to aj z hľadiska ESRS E4.
AR 18. Podnik môže zverejniť iné cieľové hodnoty podľa odseku 24 písm. f), a to aj vo vzťahu k udržateľnému získavaniu zdrojov. Podnik v takomto prípade vysvetlí vymedzenie udržateľného získavania zdrojov, ktoré prijal, a jeho súvislosť s cieľovou hodnotou stanovenou v odseku 22.
AR 19. Cieľové hodnoty sa môžu vzťahovať na vlastné činnosti podniku a/alebo upstreamovú a downstreamovú časť jeho hodnotového reťazca.
AR 20. Podnik môže uviesť, či sa cieľovou hodnotou riešia nedostatky spojené s kritériami významného prínosu pre obehové hospodárstvo, ako je vymedzené v delegovaných aktoch prijatých podľa článku 13 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2020/852. Ak nie sú splnené kritériá zásady „výrazne nenarušiť“ pre obehové hospodárstvo, ako sa vymedzuje v delegovaných aktoch prijatých podľa článku 10 ods. 3, článku 11 ods. 3, článku 12 ods. 2, článku 14 ods. 2 a článku 15 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2020/852, podnik môže uviesť, či sa cieľovou hodnotou riešia nedostatky súvisiace s uvedenými kritériami zásady „výrazne nenarušiť“.
Požiadavka na zverejňovanie E5-4 – Prílev zdrojov
AR 21. Prílev zdrojov sa môže vzťahovať na tieto kategórie: vybavenie IT, textílie, nábytok, budovy, ťažké stroje, stredne ťažké stroje, ľahké stroje, ťažká doprava, stredne ťažká doprava, ľahká doprava a skladovacie vybavenie. Pokiaľ ide o materiály, medzi ukazovatele prílevu zdrojov patria suroviny, materiály používané v procese výroby a polotovary alebo polovýrobky.
AR 22. Ak podnik podlieha odseku 31, môže zároveň zabezpečiť transparentnosť v súvislosti s materiálmi, ktoré sa získavajú z vedľajších produktov/toku odpadu (napr. odrezky materiálu, ktorý sa predtým nenachádzal vo výrobku).
AR 23. Menovateľom ukazovateľa percentuálneho podielu požadovaného podľa odseku 31 písm. b) a odseku 31 písm. c) je celková hmotnosť materiálov, ktoré sa použili počas obdobia vykazovania.
AR 24. Vykazované údaje o používaní majú odzrkadľovať materiál v pôvodnom stave a nemajú sa uvádzať manipulované, napr. vykazovaním „suchej hmotnosti“.
AR 25. Ak dochádza k prekrývaniu kategórií opätovne používané a recyklované, podnik uvedie spôsob, akým sa predišlo dvojitému započítaniu, a prijaté rozhodnutia.
Požiadavka na zverejňovanie E5-5 – Odlev zdrojov
AR 26. Informácie o výrobkoch a materiáloch, ktoré sa majú poskytnúť podľa odseku 35, sa vzťahujú na všetky materiály a výrobky, ktoré sú výsledkom výrobného procesu podniky a ktoré podnik uvádza na trh (vrátane obalu).
AR 27. Podnik pri zostavovaní miery ako menovateľ použije celkovú hmotnosť materiálov, ktoré sa použili počas obdobia vykazovania.
AR 28. Podnik môže zverejniť svoje zapojenie do nakladania s odpadom na konci životnosti výrobku, a to napríklad prostredníctvom systému rozšírenej zodpovednosti výrobcov alebo systémov spätného zberu.
AR 29. Druh odpadu sa má chápať ako nebezpečný odpad alebo odpad, ktorý nie je nebezpečný. Ako samostatný druh sa môže vykázať aj určitý špecifický odpad, ako je rádioaktívny odpad.
AR 30. Podnik môže pri zohľadnení tokov odpadu relevantných pre jeho odvetvia alebo činnosti zohľadniť zoznam opisu odpadov v rámci európskeho katalógu odpadov.
AR 31. Príklady iných typov činností zhodnocovania podľa odseku 37 písm. b) bodu iii) sú uvedené v prílohe II k smernici 2008/98/ES (rámcová smernica o odpade).
AR 32. Príklady iných typov činností zneškodňovania odpadu podľa odseku 37 písm. c) bodu iii) sú uvedené v prílohe I k smernici 2008/98/ES (rámcová smernica o odpade).
AR 33. Pri poskytovaní kontextových informácií podľa odseku 40 môže podnik:
vysvetliť dôvody vysokej hmotnosti odpadu smerujúceho k zneškodňovaniu (napr. miestne predpisy, ktorými sa zakazujú skládky konkrétnych druhov odpadu);
opísať odvetvové postupy, odvetvové normy alebo externé predpisy, v ktorých sa nariaďuje konkrétna činnosť zneškodňovania, a
špecifikovať, či boli údaje modelované alebo získané z priamych meraní, ako sú napríklad záznamy o presune odpadu od zmluvných zariadení na zber odpadu.
Požiadavka na zverejňovanie E5-6 – Očakávané finančné vplyvy v dôsledku významných rizík a príležitostí súvisiacich s využívaním zdrojov a obehovým hospodárstvom
AR 34. Pri poskytovaní informácií podľa odseku 42 písm. b) môže podnik znázorniť a opísať, ako zamýšľa posilniť zachovanie hodnoty.
AR 35. Podnik môže zahrnúť posúdenie svojich súvisiacich výrobkov a služieb, ktoré sú ohrozené v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom časovom horizonte, s vysvetlením, ako sú tieto časové horizonty vymedzené, ako sa odhadujú finančné sumy a aké základné predpoklady sa uplatňujú.
AR 36. Vyčíslenie očakávaných finančných vplyvov v peňažnom vyjadrení podľa odseku 43 písm. a) môže byť rozpätie.
ESRS S1
VLASTNÁ PRACOVNÁ SILA
OBSAH |
|
Cieľ |
|
Interakcia s inými ESRS |
|
Požiadavky na zverejňovanie |
|
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Stratégia |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán |
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-1 – Politiky týkajúce sa vlastnej pracovnej sily |
– |
►C1 Požiadavka na zverejňovanie S1-2 – Procesy na zapojenie vlastnej pracovnej sily a zástupcov pracovníkov v súvislosti s vplyvmi ◄ |
– |
►C1 Požiadavka na zverejňovanie S1-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály pre vlastnú pracovnú silu na vyjadrenie obáv ◄ |
– |
►C1 Požiadavka na zverejňovanie S1-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na vlastnú pracovnú silu a prístupy k riadeniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich s vlastnou pracovnou silou a účinnosť týchto opatrení ◄ |
Metriky a cieľové hodnoty |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-6 – Charakteristiky zamestnancov podniku |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-7 – Charakteristiky pracovníkov vlastnej pracovnej sily, ktorí nie sú zamestnancami podniku |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-8 – Pokrytie kolektívnym vyjednávaním a sociálny dialóg |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-9 – Metriky rozmanitosti |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-10 – Primerané mzdy |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-11 – Sociálna ochrana |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-12 – Osoby so zdravotným postihnutím |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-13 – Metriky odbornej prípravy a rozvoja zručností |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-14 – Metriky zdravia a bezpečnosti |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-15 – Metriky rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom |
– |
►C1 Požiadavka na zverejňovanie S1-16 – Metriky odmeňovania (rozdiel v odmeňovaní žien a mužov a celkové odmeňovanie) ◄ |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-17 – Incidenty, sťažnosti a závažné vplyvy na ľudské práva |
Dodatok A: |
Požiadavky na uplatňovanie |
– |
Cieľ |
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Stratégia |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán |
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a s obchodným modelom |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-1 – Politiky týkajúce sa vlastnej pracovnej sily |
– |
►C1 Požiadavka na zverejňovanie S1-2 – Procesy na zapojenie vlastnej pracovnej sily a zástupcov pracovníkov v súvislosti s vplyvmi ◄ |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-3– Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály pre vlastných pracovníkom na vyjadrenie obáv |
– |
►C1 Požiadavka na zverejňovanie S1-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na vlastnú pracovnú silu a prístupy k riadeniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich s vlastnou pracovnou silou a účinnosť týchto opatrení ◄ |
Metriky a cieľové hodnoty |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov, ako aj rizík a príležitostí |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-6 – Charakteristiky zamestnancov podniku |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-7 – Charakteristiky pracovníkov vlastnej pracovnej sily, ktorí nie sú zamestnancami podniku |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-8 – Pokrytie kolektívnym vyjednávaním a sociálny dialóg |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-9 – Metriky rozmanitosti |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-10 – Primerané mzdy |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-11 – Sociálna ochrana |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-12 – Osoby so zdravotným postihnutím |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-13 – Metriky odbornej prípravy a rozvoja zručností |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-14 – Metriky zdravia a bezpečnosti |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-15 – Rovnováha medzi pracovným a súkromným životom |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-16 – Metriky odmeňovania (rozdiel v odmeňovaní žien a mužov a celkové odmeňovanie) |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S1-17 – Incidenty, sťažnosti a závažné vplyvy na ľudské práva |
Dodatok A.1: |
Požiadavky na uplatňovanie týkajúce sa zverejňovania podľa ESRS 2 |
Dodatok A.2: |
Požiadavky na uplatňovanie týkajúce sa ESRS S1-1 Politiky týkajúce sa vlastnej pracovnej sily |
|
|
Dodatok A.3: |
Požiadavky na uplatňovanie týkajúce sa ESRS S1-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na vlastnú pracovnú silu a prístupy k riadeniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich s vlastnou pracovnou silou a účinnosť týchto opatrení |
◄ |
|
Dodatok A.4: |
Požiadavky na uplatňovanie týkajúce sa ESRS S1–5 Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí |
Cieľ
1. Cieľom tohto štandardu je špecifikovať požiadavky na zverejňovanie, ktoré používateľom vyhlásenia o udržateľnosti umožnia pochopiť významné vplyvy podniku na jeho vlastnú pracovnú silu, ako aj súvisiace významné riziká a príležitosti vrátane:
toho, ako podnik ovplyvňuje svoju vlastnú pracovnú silu z hľadiska významných pozitívnych a negatívnych skutočných alebo potenciálnych vplyvov;
všetkých prijatých opatrení zameraných na predchádzanie skutočným alebo potenciálnym negatívnym vplyvom, ich zmierňovanie alebo nápravu a na riešenie rizík a príležitostí, ako aj výsledku týchto opatrení;
povahy, druhu a rozsahu významných rizík a príležitostí podniku súvisiacich s jeho vplyvmi na vlastnú pracovnú silu a závislosťami od nej a toho, ako ich podnik riadi, a
krátkodobých, strednodobých a dlhodobých finančných vplyvov na podnik v súvislosti s významnými rizikami a príležitosťami, ktoré vyplývajú z vplyvov podniku na jeho vlastnú pracovnú silu a jeho závislostí od nej.
2. V záujme splnenia tohto cieľa sa v tomto štandarde vyžaduje aj vysvetlenie všeobecného prístupu, ktorý podnik používa na identifikovanie a riadenie akýchkoľvek významných skutočných a potenciálnych vplyvov na vlastnú pracovnú silu v súvislosti s týmito sociálnymi faktormi alebo záležitosťami, vrátane ľudských práv:
pracovné podmienky vrátane:
bezpečného zamestnania;
pracovného času;
primeraných miezd;
sociálneho dialógu;
slobody združovania, existencie zamestnaneckých rád a práv pracovníkov na informácie, konzultácie a účasť;
kolektívneho vyjednávania vrátane podielu pracovnej sily podniku, na ktorú sa vzťahujú kolektívne zmluvy;
rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom a
zdravia a bezpečnosti;
rovnaké zaobchádzanie a príležitosti pre všetkých vrátane:
rodovej rovnosti a rovnakej odmeny za prácu rovnakej hodnoty;
odbornej prípravy a rozvoja zručností;
zamestnanosti a začlenenia osôb so zdravotným postihnutím;
opatrení proti násiliu a obťažovaniu na pracovisku a
rozmanitosti;
iné práva súvisiace s prácou vrátane: tých, ktoré sa týkajú:
detskej práce;
nútenej práce;
primeraného bývania a
súkromia.
3. V tomto štandarde sa vyžaduje aj vysvetlenie toho, ako môžu takéto vplyvy, ako aj závislosti podniku od vlastnej pracovnej sily vytvárať pre podnik významné riziká alebo príležitosti. Napríklad, pokiaľ ide o rovnosť príležitostí, diskriminácia žien pri prijímaní do zamestnania a povyšovaní môže obmedziť prístup podniku ku kvalifikovanej pracovnej sile a poškodiť jeho dobrú povesť. Naopak, politiky na zvýšenie zastúpenia žien v pracovnej sile a na vyšších stupňoch riadenia môžu mať pozitívne účinky, ako je zväčšenie fondu kvalifikovanej pracovnej sily a zlepšenie povesti podniku.
4. Tento štandard sa vzťahuje na vlastnú pracovnú silu podniku, ktorá zahŕňa ľudí, ktorí sú s daným podnikom v pracovnoprávnom vzťahu (ďalej len „zamestnanci“), ako aj pracovníkov, ktorí nie sú zamestnancami, a ktorí sú buď osobami so zmluvami s podnikom o poskytovaní pracovnej sily („samostatne zárobkovo činné osoby“), alebo osobami, ktoré poskytujú podniky primárne pôsobiace v oblasti „sprostredkovania práce“ (kód NACE N78). Príklady toho, kto patrí do vlastnej pracovnej sily, sú uvedené v požiadavke na uplatňovanie 3. Informácie, ktoré sa vyžadujú v súvislosti s pracovníkmi, ktorí nie sú zamestnancami, nemajú podľa platného pracovného práva vplyv na ich postavenie.
5. Tento štandard sa nevzťahuje na pracovníkov v upstreamovej alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca podniku; tieto kategórie pracovníkov sú zahrnuté v ESRS S2 Pracovníci v hodnotovom reťazci.
6. V tomto štandarde sa vyžaduje, aby podniky opísali vlastnú pracovnú silu vrátane kľúčových charakteristík zamestnancov a pracovníkov, ktorí nie sú zamestnancami, ktorí sú jej súčasťou. Na základe opisu získavajú používatelia porozumenie štruktúre vlastnej pracovnej sily podniku a pomoc pri uvádzaní informácií poskytovaných prostredníctvom iných zverejnení do kontextu.
7. Cieľom tohto štandardu je takisto umožniť používateľom pochopiť, do akej miery podnik zosúlaďuje alebo dodržiava medzinárodné a európske nástroje a dohovory v oblasti ľudských práv vrátane Medzinárodnej listiny ľudských práv, hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv a usmernení OECD pre nadnárodné podniky, Deklarácie Medzinárodnej organizácie práce o základných zásadách a právach pri práci a základných dohovorov MOP, Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, Európskeho dohovoru o ľudských právach, revidovanej Európskej sociálnej charty, Charty základných práv Európskej únie, politických priorít EÚ stanovených v Európskom pilieri sociálnych práv a právnych predpisoch Únie vrátane acquis EÚ v oblasti pracovného práva.
Interakcia s inými ESRS
8. Tento štandard sa má vykladať v spojení s ESRS 1 Všeobecné zásady a ESRS 2 Všeobecné požiadavky.
9. Tento štandard treba chápať v spojení s ESRS S2 Pracovníci v hodnotovom reťazci, ESRS S3 Ovplyvnené spoločenstvá a ESRS S4 Spotrebitelia a koncoví používatelia.
10. ►C1 Vykazovanie podľa tohto štandardu musí byť konzistentné, súdržné a v prípade potreby jasne prepojené s vykazovaním pracovníkov v hodnotovom reťazci podniku v rámci ESRS S2, aby sa zabezpečila účinnosť vykazovania. ◄
Požiadavky na zverejňovanie
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
11. Požiadavky tohto oddielu by sa mali vykladať v spojení so zverejneniami požadovanými v ESRS 2 o stratégii (SBM). Výsledné zverejnenia sa uvádzajú spolu so zverejneniami požadovanými v ESRS 2, okrem ESRS 2 SBM-3, pri ktorom má podnik možnosť predložiť zverejnenia spolu s tematickým zverejnením.
Stratégia
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán
12. V súvislosti s ESRS 2 SBM-2 podnik zverejní, ako sa záujmy, stanoviská a práva osôb v jeho vlastnej pracovnej sile, vrátane rešpektovania ich ľudských práv, zohľadňujú v jeho stratégii a obchodnom modeli. Vlastná pracovná sila podniku je kľúčovou skupinou ovplyvnených zainteresovaných strán.
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom
13. V súvislosti s odsekom 48 ESRS 2 SBM-3 podnik zverejňuje:
to, či a ako skutočné a potenciálne vplyvy na jeho vlastnú pracovnú silu v zmysle ESRS 2 IRO-1 Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí: i) vyplývajú zo stratégie a z obchodných modelov podniku alebo sú s nimi spojené a ii) sú zohľadnené v stratégii a obchodnom modeli podniku a prispievajú k ich prispôsobeniu a
vzťah medzi jeho významnými rizikami a príležitosťami vyplývajúcimi z vplyvov na vlastnú pracovnú silu a závislostí od nej a jeho stratégiou a obchodným modelom.
14. Pri plnení požiadaviek odseku 48 podnik zverejní, či všetky osoby v rámci jeho vlastnej pracovnej sily, ktoré by podnik mohol významne ovplyvniť, sú zahrnuté do rozsahu jeho zverejňovania podľa ESRS 2. Tieto významné vplyvy zahŕňajú vplyvy súvisiace s vlastnými činnosťami a hodnotovým reťazcom podniku, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov alebo služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov. Podnik okrem toho zverejňuje aj tieto informácie:
stručný opis typov zamestnancov a pracovníkov vlastnej pracovnej sily, ktorí nie sú zamestnancami, na ktorých má významný vplyv jeho prevádzka, a špecifikuje, či ide o zamestnancov, samostatne zárobkovo činné osoby alebo osoby, ktoré poskytujú podniky primárne pôsobiace v oblasti sprostredkovania práce;
v prípade významných negatívnych vplyvov informácia o tom, či sú i) rozšírené alebo systémové v kontexte, v ktorom podnik pôsobí (napríklad detská práca alebo nútená práca alebo povinná práca v konkrétnych krajinách alebo regiónoch mimo EÚ), alebo ii) spojené s jednotlivými incidentmi (napríklad priemyselná havária alebo únik ropy);
v prípade významných pozitívnych vplyvov stručný opis činností, ktoré majú za následok pozitívne vplyvy, ako aj typov zamestnancov a pracovníkov vlastnej pracovnej sily, ktorí nie sú zamestnancami, ktorí sú alebo by mohli byť pozitívne ovplyvnení; podnik môže takisto zverejniť, či sa pozitívne vplyvy vyskytujú v konkrétnych krajinách alebo regiónoch;
akékoľvek významné riziká a príležitosti pre podnik vyplývajúce z vplyvov na vlastnú pracovnú silu a závislostí od nej;
akékoľvek významné vplyvy na jeho vlastnú pracovnú silu, ktoré môžu vyplynúť z plánov transformácie na zníženie negatívnych vplyvov na životné prostredie a dosiahnutie ekologickejších a klimaticky neutrálnych činností vrátane informácií o vplyvoch na vlastnú pracovnú silu spôsobených plánmi a opatreniami podniku na zníženie emisií uhlíka v súlade s medzinárodnými dohodami. Vplyvy, riziká a príležitosti zahŕňajú reštrukturalizáciu a stratu zamestnania, ako aj príležitosti vyplývajúce z vytvárania pracovných miest a rekvalifikácie alebo zvyšovania úrovne zručností;
činnosti s významným rizikom incidentov nútenej práce alebo povinnej práce ( 87 ) buď z hľadiska:
typu činnosti (napríklad výrobný závod), alebo
krajín alebo geografických oblastí s činnosťami, ktoré sa považujú za rizikové;
činnosti s významným rizikom incidentov detskej práce ( 88 ) buď z hľadiska:
typu činnosti (napríklad výrobný závod), alebo
krajín alebo geografických oblastí s činnosťami, ktoré sa považujú za rizikové.
15. Pri opise hlavných typov osôb vo vlastnej pracovnej sile, ktoré sú alebo by mohli byť negatívne ovplyvnené, na základe posúdenia významnosti stanoveného v ESRS 2 IRO 1 podnik zverejní, či a ako pochopil, ako ľudia s konkrétnymi charakteristikami, t. j. tí, ktorí pracujú v konkrétnom kontexte, alebo tí, ktorí vykonávajú určité činnosti, môžu byť vystavení väčšiemu riziku ujmy.
16. Podnik zverejní, ktoré z jeho prípadných významných rizík a príležitostí v dôsledku vplyvov na osoby vo vlastnej pracovnej sile a závislostí od nej sa týkajú konkrétnych skupín osôb (napríklad konkrétnych vekových skupín alebo osôb pracujúcich v konkrétnej továrni alebo krajine), ale nie všetkých osôb v rámci jeho vlastnej pracovnej sily (napríklad všeobecné zníženie odmien alebo odborná príprava ponúkaná všetkým osobám v rámci jeho vlastnej pracovnej sily).
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie S1-1 – Politiky týkajúce sa vlastnej pracovnej sily
17. Podnik opíše svoje politiky, ktoré prijal na účely riadenia svojich významných vplyvov na vlastnú pracovnú silu, ako aj súvisiacich významných rizík a príležitostí.
18. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumenie rozsahu, v akom má podnik zavedené politiky, ktorými rieši identifikáciu, posudzovanie, riadenie a/alebo nápravu významných vplyvov osobitne na vlastnú pracovnú silu podniku, ako aj politiky, ktoré sa týkajú významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s jeho vlastnou pracovnou silou.
19. Pri zverejňovaní požadovanom v odseku 17 sa zahrnú informácie o politikách, ktoré má podnik zavedené na riadenie svojich významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s jeho vlastnou pracovnou silou v súlade s ESRS 2 MDR-P Politiky prijaté na účely riadenia významných aspektov udržateľnosti. Okrem toho podnik špecifikuje, či sa takéto politiky vzťahujú na konkrétne skupiny v rámci jeho vlastnej pracovnej sily alebo na celú jej vlastnú pracovnú silu.
20. Podnik opíše svoje záväzky politiky v oblasti ľudských práv, ( 89 ) ktoré sú relevantné pre jeho vlastnú pracovnú silu vrátane procesov a mechanizmov na monitorovanie dodržiavania hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, Deklarácie Medzinárodnej organizácie práce o základných zásadách a právach pri práci a usmernení OECD pre nadnárodné podniky ( 90 ). Vo svojom zverejnení sa zameria na tie aspekty, ktoré sú významné vo vzťahu k týmto skutočnostiam, ako aj na svoj všeobecný prístup k týmto skutočnostiam:
rešpektovanie ľudských práv vrátane pracovných práv osôb vo vlastnej pracovnej sile;
zapojenie osôb v rámci vlastnej pracovnej sily a
opatrenia, ktorými sa poskytuje a/alebo umožňuje náprava v súvislosti s vplyvmi na ľudské práva.
21. Podnik zverejní, či a ako sú jeho politiky týkajúce sa jeho vlastnej pracovnej sily zosúladené s príslušnými medzinárodne uznávanými nástrojmi vrátane hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv ( 91 ).
22. Podnik uvedie, či sa v jeho politikách vo vzťahu k jeho vlastnej pracovnej sile výslovne rieši obchodovanie s ľuďmi ( 92 ), nútená práca alebo povinná práca a detská práca.
23. Podnik uvedie, či má politiku alebo systém riadenia v oblasti predchádzania nehodám na pracovisku ( 93 ).
24. Podnik zverejňuje:
či má konkrétne politiky zamerané na odstránenie diskriminácie vrátane obťažovania, presadzovanie rovnosti príležitostí a iné spôsoby na podporu rozmanitosti a začlenenia;
či sa politika osobitne vzťahuje na tieto dôvody diskriminácie: rasový a etnický pôvod, farba pleti, pohlavie, sexuálna orientácia, rodová identita, zdravotné postihnutie, vek, náboženstvo, politické názory, štátna príslušnosť alebo sociálny pôvod, prípadne iné formy diskriminácie, na ktoré sa vzťahujú právne predpisy Únie a vnútroštátne právo;
či má podnik konkrétne záväzky politiky týkajúce sa začlenenia alebo pozitívne opatrenia pre ľudí zo skupín s osobitným rizikom zraniteľnosti v rámci jeho vlastnej pracovnej sily, a ak áno, aké sú tieto záväzky, a
či a ako sa tieto politiky vykonávajú prostredníctvom osobitných postupov na zabezpečenie predchádzania diskriminácii, jej zmierňovania a prijímania opatrení po zistení, ako aj na podporu diverzity a začlenenia vo všeobecnosti.
Požiadavka na zverejňovanie S1-2 – Procesy na zapojenie vlastných pracovníkov a zástupcov pracovníkov v súvislosti s vplyvmi
25. Podnik zverejní svojevšeobecné procesy na zapojenie ľudí v rámci svojej vlastnej pracovnej sily a zástupcov zamestnancov v súvislosti so skutočnými a potenciálnymi vplyvmi na svoju vlastnú pracovnú silu.
26. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie toho, ako podnik v rámci svojho prebiehajúceho procesu náležitej starostlivosti zapája osoby v rámci vlastnej pracovnej sily a zástupcov pracovníkov v súvislosti so skutočnými a potenciálnymi významnými pozitívnymi a/alebo negatívnymi vplyvmi, ktoré ich ovplyvňujú alebo pravdepodobne ovplyvnia, a či a ako sa pri rozhodovacích procesoch podniku zohľadňujú názory jeho vlastnej pracovnej sily.
27. Podnik zverejní, či a ako sa v jeho rozhodnutiach alebo činnostiach zameraných na riadenie skutočných a potenciálnych vplyvov na jeho vlastnú pracovnú silu zohľadňujú názory jeho vlastnej pracovnej sily. Súčasťou toho je prípadne vysvetlenie:
či k zapojeniu dochádza priamo s vlastnou pracovnou silou podniku alebo so zástupcami pracovníkov;
fázy (fáz), v ktorej (ktorých) dochádza k zapojeniu, typu zapojenia a frekvencie zapojenia;
funkcie a najvyššej pozície v rámci podniku, ktorá má prevádzkovú zodpovednosť za zabezpečenie toho, aby sa toto zapojenie uskutočňovalo a aby sa výsledky zohľadňovali v prístupe podniku;
v náležitých prípadoch globálnej rámcovej dohody alebo iných dohôd, ktoré má podnik so zástupcami pracovníkov a ktoré sa týkajú rešpektovania ľudských práv vlastnej pracovnej sily, vrátane vysvetlenia, ako dohoda umožňuje podniku získať prehľad o názoroch vlastnej pracovnej sily, a
prípadne ako podnik posudzuje účinnosť svojho zapojenia s vlastnou pracovnou silou vrátane prípadných dohôd alebo výsledkov, ktoré z toho vyplynú.
28. Podnik prípadne zverejní kroky, ktoré podnikne, aby získal prehľad o názoroch osôb vo vlastnej pracovnej sile, ktoré môžu byť osobitne zraniteľné voči vplyvom a/alebo marginalizované (napríklad ženy, migranti, osoby so zdravotným postihnutím).
29. Ak podnik nemôže zverejniť vyššie uvedené požadované informácie, pretože neprijal všeobecný proces na zapojenie svojej vlastnej pracovnej sily, zverejní informáciu v tomto zmysle. Môže zverejniť časový rámec, v ktorom plánuje takýto proces zaviesť.
Požiadavka na zverejňovanie S1-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály, ktorými môže vlastná pracovná sila upozorniť na obavy
30. Podnik opíše procesy, ktoré má zavedené na zabezpečenie nápravy alebo spolupráce, pokiaľ ide o negatívne vplyvy na osoby v rámci svojej vlastnej pracovnej sily, s ktorými je podnik prepojený, ako aj kanály dostupné pre vlastnú pracovnú silu na vyjadrenie obáv a ich riešenie.
31. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie formálnych prostriedkov, ktorými môže vlastná pracovná sila podniku oznámiť svoje obavy a potreby priamo podniku a/alebo prostredníctvom ktorých podnik podporuje dostupnosť takýchto kanálov (napríklad mechanizmy podávania sťažností) na pracovisku, a ako sa s dotknutými osobami vykonávajú následné opatrenia týkajúce sa nastolených problémov a účinnosti týchto kanálov.
32. Podnik opíše zavedené procesy s cieľom pokryť záležitosti vymedzené v odseku 2 časti Cieľ zverejnením týchto informácií:
jeho všeobecný prístup a procesy poskytovania nápravy alebo prispievania k nej, ak to viedlo alebo prispelo k významnému negatívnemu vplyvu na osoby v rámci vlastnej pracovnej sily, vrátane toho, či a ako podnik posudzuje, že poskytnutá náprava je účinná;
všetky konkrétne kanály, ktoré má zavedené pre vlastnú pracovnú silu, aby mohla svoje obavy alebo potreby vyjadriť priamo podniku a nechať ich riešiť, vrátane toho, či sú zriadené samotným podnikom a/alebo prostredníctvom účasti v mechanizmoch tretích strán;
či podnik má alebo nemá mechanizmus vybavovania sťažností/reklamácií týkajúcich sa zamestnaneckých záležitostí ( 94 ); a
procesy, ktorými podnik podporuje dostupnosť takýchto kanálov na pracovisku pre vlastnú pracovnú silu, a
ako sleduje a monitoruje nastolené a riešené problémy a ako zabezpečuje účinnosť kanálov, a to aj prostredníctvom zapojenia zainteresovaných strán, ktoré sú určenými používateľmi.
33. Podnik zverejní, či a ako posudzuje, že osoby v rámci jeho vlastnej pracovnej sily poznajú tieto štruktúry alebo procesy ako spôsob vyjadrenia svojich obáv alebo potrieb a ich riešenia a dôverujú im. Okrem toho podnik zverejní, či má zavedené politiky týkajúce sa ochrany jednotlivcov, ktorí ich využívajú, vrátane zástupcov pracovníkov, pred odvetnými opatreniami. Ak boli takéto informácie zverejnené v súlade s ESRS G1-1, podnik sa môže na tieto informácie odvolať.
34. Ak podnik nemôže zverejniť vyššie uvedené požadované informácie, pretože neprijal kanál na vyjadrenie obáv a/alebo nepodporuje dostupnosť takéhoto kanála na pracovisku pre svoju vlastnú pracovnú silu, zverejní informáciu v tomto zmysle. Môže zverejniť časový rámec, v ktorom plánuje takýto kanál zaviesť.
Požiadavka na zverejňovanie S1-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na vlastnú pracovnú silu a prístupy k riadeniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich s vlastnou pracovnou silou a účinnosť týchto opatrení
35. Podnik zverejní, ako prijíma opatrenia na riešenie významných negatívnych a pozitívnych vplyvov, na riadenie významných rizík a využívanie významných príležitostí súvisiacich s vlastnou pracovnou silou, ako aj účinnosť týchto opatrení.
36. Táto požiadavka na zverejňovanie má dva ciele: Po prvé, má umožniť pochopenie všetkých opatrení a iniciatív, prostredníctvom ktorých sa podnik snaží:
predchádzať negatívnym významným vplyvom na vlastnú pracovnú silu a zmierňovať a odstraňovať ich a/alebo
dosiahnuť pozitívny významný vplyv na vlastnú pracovnú silu.
Po druhé, má umožniť pochopenie spôsobov, akými podnik rieši významné riziká a využíva významné príležitosti súvisiace s jeho vlastnou pracovnou silou.
37. Podnik poskytne súhrnný opis akčných plánov a zdrojov na riadenie svojich významných vplyvov, rizík a príležitostí týkajúcich sa vlastnej pracovnej sily v súlade s ESRS 2 MDR-A Opatrenia a zdroje v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti.
38. Podnik vo vzťahu k významným vplyvom súvisiacim s vlastnou pracovnou silou opíše:
prijaté, plánované alebo prebiehajúce opatrenia na predchádzanie významným negatívnym vplyvom na vlastnú pracovnú silu alebo ich zmierňovanie;
či a ako prijal opatrenia na poskytnutie alebo umožnenie nápravy v súvislosti so skutočným významným vplyvom;
všetky ďalšie opatrenia alebo iniciatívy, ktoré má zavedené s primárnym cieľom dosiahnuť pozitívny vplyv na vlastnú pracovnú silu, a
ako sleduje a posudzuje účinnosť týchto opatrení a iniciatív pri dosahovaní výsledkov pre svoju vlastnú pracovnú silu.
39. V súvislosti s odsekom 36 podnik opíše postupy, prostredníctvom ktorých identifikuje, aké opatrenie je potrebné a vhodné v reakcii na konkrétny skutočný alebo potenciálny negatívny vplyv na vlastnú pracovnú silu.
40. V súvislosti s významnými rizikami a príležitosťami podnik opíše:
aké opatrenia sa plánujú alebo prebiehajú na zmiernenie závažných rizík pre podnik, ktoré vyplývajú z jeho vplyvov na vlastnú pracovnú silu a závislostí od nej, a ako sleduje účinnosť v praxi, a
aké opatrenia sa plánujú alebo prebiehajú na presadzovanie významných príležitostí pre podnik vo vzťahu k vlastnej pracovnej sile.
41. Podnik zverejní, či a ako zabezpečuje, aby jeho vlastné postupy nespôsobovali významné negatívne vplyvy na vlastnú pracovnú silu ani k nej neprispievali, prípadne vrátane jeho postupov vo vzťahu k obstarávaniu, predaju a využívaniu údajov. Môže sa to vzťahovať aj zverejnenie informácií o tom, aký prístup sa zvolí v prípade, keď vznikne napätie medzi predchádzaním významným negatívnym vplyvom alebo ich zmierňovaním a inými obchodnými tlakmi.
42. Pri zverejňovaní informácií požadovaných podľa odseku 40 podnik zohľadní ESRS 2 MDR-T Sledovanie účinnosti politík a opatrení prostredníctvom cieľových hodnôt, ak vyhodnocuje účinnosť opatrenia stanovením cieľovej hodnoty.
43. Podnik zverejní, aké zdroje sú pridelené na riadenie jeho významných vplyvov spolu s informáciami, ktoré umožnia používateľom pochopiť, akým spôsobom sú riadené významné vplyvy.
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie S1-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí
44. Podnik zverejní časovo ohraničené cieľové hodnoty zamerané na výsledky, ktoré mohol stanoviť s ohľadom na:
zníženie negatívnych vplyvov na vlastnú pracovnú silu a/alebo
podporu pozitívnych vplyvov na vlastnú pracovnú silu a/alebo
riadenie významných rizík a príležitostí súvisiacich s vlastnou pracovnou silou.
45. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť rozsah, v akom podnik používa cieľové hodnoty zamerané na výsledky s cieľom podporovať a merať pokrok pri riešení významných negatívnych vplyvov a/alebo podpore pozitívnych vplyvov na jeho vlastnú pracovnú silu a/alebo pri riadení významných rizík a príležitostí súvisiacich s jeho vlastnou pracovnou silou.
46. Súhrnný opis cieľových hodnôt stanovených na riadenie jeho významných vplyvov, rizík a príležitostí v súvislosti s vlastnou pracovnou silou podniku obsahuje požiadavky na informácie vymedzené v ESRS 2 MDR-T.
47. Podnik zverejní proces stanovovania cieľových hodnôt vrátane toho, či a ako podnik priamo spolupracoval so svojou vlastnou pracovnou silou alebo zástupcami pracovníkov pri:
stanovovaní všetkých takýchto cieľových hodnôt;
sledovaní výkonnosti podniku v porovnaní s týmito hodnotami a
identifikácii všetkých ponaučení alebo zlepšení v dôsledku výkonnosti podniku.
Požiadavka na zverejňovanie S1-6 – Charakteristiky zamestnancov podniku
48. Podnik opíše kľúčové charakteristiky zamestnancov vlastnej pracovnej sily.
49. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je poskytnúť prehľad o prístupe podniku k zamestnávaniu vrátane rozsahu a povahy vplyvov vyplývajúcich z jeho postupov pri zamestnávaní, poskytnúť kontextové informácie, ktoré pomôžu pochopiť informácie uvedené v iných zverejneniach, a slúžiť ako základ pre výpočet kvantitatívnych metrík, ktoré sa majú zverejniť podľa iných požiadaviek na zverejňovanie v tomto štandarde.
50. Okrem informácií požadovaných v odseku 40 písm. a) bode iii) ESRS 2 Všeobecné zverejnenia podnik zverejňuje:
celkový počet zamestnancov podľa počtu osôb a členenie podľa pohlavia a podľa krajín v prípade krajín, v ktorých má podnik 50 alebo viac zamestnancov, čo predstavuje aspoň 10 % jeho celkového počtu zamestnancov;
celkový počet podľa počtu osôb alebo ekvivalentu plného pracovného času:
stálych zamestnancov a členenie podľa pohlavia;
dočasných zamestnancov a členenie podľa pohlavia a
zamestnancov na nezaručený počet hodín a členenie podľa pohlavia;
celkový počet zamestnancov, ktorí odišli z podniku počas obdobia vykazovania, a mieru fluktuácie zamestnancov za obdobie vykazovania;
opis metodík a predpokladov použitých na zostavovanie údajov vrátane toho, či sa uvádzajú čísla:
v počte zamestnancov alebo ekvivalente plného pracovného času (vrátane vysvetlenia, ako je ekvivalent plného pracovného času vymedzený) a
ku koncu obdobia vykazovania ako priemer za obdobie vykazovania alebo pomocou inej metodiky;
prípadne poskytnutie kontextových informácií potrebných na pochopenie údajov (napríklad na pochopenie kolísania počtu zamestnancov počas obdobia vykazovania) a
krížový odkaz informácií vykazovaných podľa písmena a) na najreprezentatívnejšie číslo v účtovnej závierke.
51. V prípade informácií uvedených v odseku 50 písm. b) môže podnik zverejniť aj členenie podľa regiónov.
52. Podnik môže podľa počtu zamestnancov alebo ekvivalentu plného pracovného času zverejniť tieto informácie:
zamestnanci na plný pracovný čas a členenia podľa pohlavia a regiónu a
zamestnanci na kratší pracovný čas a členenia podľa pohlavia a regiónu.
Požiadavka na zverejňovanie S1-7 – Charakteristiky pracovníkov vlastnej pracovnej sily, ktorí nie sú zamestnancami podniku
53. Podnik opíše kľúčové charakteristiky pracovníkov vlastnej pracovnej sily, ktorí nie sú zamestnancami podniku.
54. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je poskytnúť prehľad o prístupe podniku k zamestnávaniu vrátane rozsahu a povahy vplyvov vyplývajúcich z jeho postupov pri zamestnávaní, poskytnúť kontextové informácie, ktoré pomôžu pochopiť informácie uvedené v iných zverejneniach, a slúžiť ako základ pre výpočet kvantitatívnych metrík, ktoré sa majú zverejniť podľa iných požiadaviek na zverejňovanie v tomto štandarde. Umožňuje takisto pochopiť, do akej miery sa podnik spolieha na pracovníkov, ktorí nie sú jeho zamestnancami, ako súčasť vlastnej pracovnej sily.
55. Zverejňovanie požadované v odseku 53 zahŕňa:
zverejnenie celkového počtu pracovníkov vlastnej pracovnej sily, ktorí nie sú zamestnancami podniku, t. j. buď osôb so zmluvou s podnikom o poskytovaní pracovnej sily („samostatne zárobkovo činné osoby“), alebo osôb, ktoré poskytujú podniky primárne pôsobiace v oblasti „sprostredkovania práce“ (kód NACE N78).
vysvetlenie metodík a predpokladov použitých na zostavovanie údajov vrátane toho, či sa uvádza počet pracovníkov, ktorí nie sú zamestnancami podniku:
v počte zamestnancov alebo ekvivalente plného pracovného času (vrátane stanovenia, ako je ekvivalent plného pracovného času vymedzený) a
ku koncu obdobia vykazovania ako priemer za obdobie vykazovania alebo pomocou inej metodiky;
v prípade potreby poskytnutie kontextových informácií potrebných na pochopenie údajov (napríklad významné kolísanie počtu pracovníkov vlastnej pracovnej sily, ktorí nie sú zamestnancami podniku, počas obdobia vykazovania a medzi súčasným a predchádzajúcim obdobím vykazovania).
56. Pokiaľ ide o informácie uvedené v odseku 55 písm. a), podnik môže zverejniť najbežnejšie typy pracovníkov, ktorí nie sú zamestnancami podniku (napríklad samostatne zárobkovo činné osoby, osoby, ktoré poskytujú podniky primárne pôsobiace v oblasti sprostredkovania práce, a iné typy dôležité pre podnik), ich vzťah k podniku a typ práce, ktorú vykonávajú.
57. Ak nie sú k dispozícii údaje, podnik odhadne počet a uvedie, že tak urobil. Keď podnik vykonáva odhady, opíše základ pre zostavenie tohto odhadu.
Požiadavka na zverejňovanie S1-8 – Pokrytie kolektívnym vyjednávaním a sociálny dialóg
58. ►C1 Podnik zverejňuje informácie o tom, do akej miery sú pracovné podmienky a podmienky zamestnávania jeho zamestnancov určené alebo ovplyvnené kolektívnymi zmluvami a do akej miery sú jeho zamestnanci zastúpení v sociálnom dialógu v Európskom hospodárskom priestore (EHP). ◄
59. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť vlastným zamestnancom podniku porozumieť pokrytiu kolektívnymi zmluvami a sociálnemu dialógu.
60. Podnik zverejňuje:
percentuálny podiel z celkového počtu jeho zamestnancov, na ktorý sa vzťahujú kolektívne zmluvy;
v EHP, či má jednu alebo viac kolektívnych zmlúv, a ak áno, celkový percentuálny podiel jeho zamestnancov, na ktorý sa vzťahujú takéto zmluvy, za každú krajinu, v ktorej má významnú zamestnanosť, čo je vymedzené ako najmenej 50 zamestnancov podľa počtu osôb predstavujúcich aspoň 10 % z celkového počtu jeho zamestnancov, a
mimo EHP percentuálny podiel vlastných zamestnancov, na ktorých sa vzťahujú kolektívne zmluvy, podľa regiónov.
61. V prípade zamestnancov, na ktorých sa nevzťahujú kolektívne zmluvy, môže podnik zverejniť, či určuje ich pracovné podmienky a podmienky zamestnávania na základe kolektívnych zmlúv, ktoré sa vzťahujú na jeho ostatných zamestnancov, alebo na základe kolektívnych zmlúv iných podnikov.
62. Podnik môže zverejniť rozsah, v akom sú pracovné podmienky a podmienky zamestnávania pracovníkov vlastnej pracovnej sily, ktorí nie sú zamestnancami podniku, určené alebo ovplyvnené kolektívnymi zmluvami vrátane odhadu úrovne pokrytia.
63. Podnik zverejňuje v súvislosti so sociálnym dialógom tieto informácie:
celkový percentuálny podiel zamestnancov pokrytých zástupcami pracovníkov, vykazovaný na úrovni krajiny za každú krajinu EHP, v ktorej má podnik významnú zamestnanosť, a
existenciu akejkoľvek dohody so svojimi zamestnancami o zastupovaní Európskou zamestnaneckou radou (EWC), Zamestnaneckou radou Societas Europaea (SE) alebo Zamestnaneckou radou Societas Cooperativa Europaea (SCE).
Požiadavka na zverejňovanie S1-9 – Metriky rozmanitosti
64. Podnik zverejní rodové rozdelenie vo vrcholovom manažmente a vekové rozdelenie svojich zamestnancov.
65. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie rodovej rozmanitosti na úrovni vrcholového manažmentu a vekového rozdelenia jeho zamestnancov.
66. Podnik zverejňuje:
rodové rozdelenie v počte a percentuálnom podiele na úrovni vrcholového manažmentu a
rozdelenie zamestnancov podľa vekových skupín: do 30 rokov; 30 – 50 rokov; nad 50 rokov.
Požiadavka na zverejňovanie S1-10 – Primerané mzdy
67. Podnik zverejní, či jeho zamestnanci poberajú alebo nepoberajú primeranú mzdu, a ak nepoberajú primeranú mzdu všetci, príslušné krajiny a percentuálny podiel dotknutých zamestnancov.
68. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie toho, či všetci zamestnanci podniku poberajú alebo nepoberajú primeranú mzdu v súlade s platnými referenčnými hodnotami.
69. Podnik zverejní, či všetci jeho zamestnanci poberajú primeranú mzdu v súlade s platnými referenčnými hodnotami. Ak áno, uvedenie tejto skutočnosti postačí na splnenie tejto požiadavky na zverejňovanie a nevyžadujú sa žiadne ďalšie informácie.
70. Ak primeranú mzdu v súlade s platnými referenčnými hodnotami nepoberajú všetci jeho zamestnanci, podnik zverejní krajiny, v ktorých zamestnanci zarábajú menej, ako je platná referenčná hodnota primeranej mzdy, a percentuálny podiel zamestnancov, ktorí zarábajú menej, ako je platná referenčná hodnota primeranej mzdy pre každú z týchto krajín.
71. Podnik môže takisto zverejniť informácie uvedené v tejto požiadavke na zverejňovanie, pokiaľ ide o pracovníkov vlastnej pracovnej sily, ktorí nie sú jeho zamestnancami.
Požiadavka na zverejňovanie S1-11 – Sociálna ochrana
72. Podnik zverejní, či sa na jeho zamestnancov vzťahuje sociálna ochrana v prípade straty príjmu v dôsledku významných životných udalostí, a ak nie, uvedie krajiny, v ktorých to tak nie je.
73. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie toho, či sa na zamestnancov podniku vzťahuje sociálna ochrana v prípade straty príjmu v dôsledku významných životných udalostí, a ak nie, uviesť krajiny, v ktorých to tak nie je.
74. Podnik zverejní, či sa na všetkých jeho zamestnancov vzťahuje sociálna ochrana prostredníctvom verejných programov alebo výhod, ktoré ponúka podnik, pred stratou príjmu v dôsledku niektorej z týchto významných životných udalostí:
choroba;
nezamestnanosť začínajúca od doby, keď vlastný pracovník pracuje pre podnik;
pracovný úraz a nadobudnutie zdravotného postihnutia;
rodičovskú dovolenku; a
dôchodok.
Ak áno, uvedenie tejto skutočnosti postačuje na splnenie tejto požiadavky na zverejňovanie a nevyžadujú sa žiadne ďalšie informácie.
75. Ak sa sociálna ochrana v súlade s odsekom 72 nevzťahuje na všetkých jeho zamestnancov, podnik okrem toho zverejní krajiny, v ktorých zamestnanci nemajú sociálnu ochranu v súvislosti s jedným alebo viacerými typmi udalostí uvedených v odseku 72 a pre každú z týchto krajín typy zamestnancov, ktorí nemajú sociálnu ochranu v súvislosti s každou relevantnou významnou životnou udalosťou.
76. Podnik môže takisto zverejniť informácie uvedené v tejto požiadavke na zverejňovanie, pokiaľ ide o pracovníkov vlastnej pracovnej sily, ktorí nie sú jeho zamestnancami.
Požiadavka na zverejňovanie S1-12 – Osoby so zdravotným postihnutím
77. Podnik zverejní percentuálny podiel vlastných zamestnancov so zdravotným postihnutím.
78. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie rozsahu, v akom sú osoby so zdravotným postihnutím zahrnuté medzi zamestnancov podniku.
79. ►C1 Podnik zverejní percentuálny podiel osôb so zdravotným postihnutím medzi svojimi zamestnancami s výhradou zákonných obmedzení zberu údajov. ◄
80. Podnik môže zverejniť percentuálny podiel zamestnancov so zdravotným postihnutím v členení podľa pohlavia.
Požiadavka na zverejňovanie S1-13 – Metriky odbornej prípravy a rozvoja zručností
81. Podnik zverejní rozsah, v akom poskytuje svojim zamestnancom odbornú prípravu a rozvoj zručností.
82. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie činností súvisiacich s odbornou prípravou a rozvojom zručností, ktoré boli zamestnancom ponúkané v kontexte kontinuálneho profesijného rozvoja s cieľom zlepšiť zručnosti zamestnancov a uľahčiť trvalú zamestnateľnosť.
83. Zverejňovanie požadované v odseku 81 zahŕňa:
percentuálny podiel zamestnancov, ktorí sa zúčastnili na pravidelných hodnoteniach výkonnosti a kariérneho rozvoja; takéto informácie sú rozdelené podľa pohlavia,
priemerný počet hodín odbornej prípravy na zamestnanca a podľa pohlavia.
84. Podnik môže zverejniť členenie podľa kategórií zamestnancov na percentuálny podiel zamestnancov, ktorí sa zúčastňovali na pravidelnom rozvoji výkonnosti a kariéry, a na priemerný počet hodín odbornej prípravy na zamestnanca.
85. Podnik môže takisto zverejniť informácie uvedené v tejto požiadavke na zverejňovanie, pokiaľ ide o pracovníkov vlastnej pracovnej sily, ktorí nie sú jeho zamestnancami.
Požiadavka na zverejňovanie S1-14 – Metriky zdravia a bezpečnosti
86. Podnik zverejní informácie o tom, do akej miery sa na vlastnú pracovnú silu vzťahuje jeho systém riadenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a o počte výskytu prípadov spojených s pracovnými úrazmi, zlým zdravotným stavom a úmrtiami v rámci vlastnej pracovnej sily. Okrem toho zverejní počet úmrtí v dôsledku pracovných úrazov a zlého zdravotného stavu súvisiaceho s prácou ostatných pracovníkov pracujúcich na pracoviskách podniku.
87. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie pokrytia, kvality a výkonnosti systému riadenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ktorý je vytvorený na predchádzanie pracovným úrazom.
88. Zverejňovanie požadované podľa odseku 86 zahŕňa prípadne tieto informácie, rozčlenené podľa zamestnancov a pracovníkov vlastnej pracovnej sily, ktorí nie sú zamestnancami podniku:
percentuálny podiel osôb v jeho vlastnej pracovnej sile, na ktoré sa vzťahuje podnikový systém riadenia bezpečnosti a ochrany zdravia založený na právnych požiadavkách a/alebo uznávaných normách alebo usmerneniach,
počet úmrtí ( 95 ) v dôsledku pracovných úrazov a zlého zdravotného stavu súvisiaceho s prácou,
počet a miera preukázateľných pracovných úrazov,
pokiaľ ide o zamestnancov podniku, počet prípadov preukázateľného zlého zdravotného stavu súvisiaceho s prácou, na ktoré sa vzťahujú zákonné obmedzenia zberu údajov, a
pokiaľ ide o zamestnancov podniku, počet dní neodpracovaných v dôsledku pracovných zranení a úmrtí v dôsledku pracovných úrazov, zlého zdravotného stavu súvisiaceho s prácou a úmrtí v dôsledku zlého zdravotného stavu ( 96 ).
Informácie uvedené v písmene b) sa oznamujú aj pre ostatných pracovníkov pracujúcich na pracoviskách podniku, ako sú pracovníci v hodnotovom reťazci, ak pracujú na pracoviskách podniku.
89. Podnik môže zverejniť aj informácie uvedené v odseku 88 písm. d) a e) v súvislosti s pracovníkmi, ktorí nie sú zamestnancami podniku.
90. Okrem toho môže podnik zahrnúť tieto dodatočné informácie o pokrytí ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci: percentuálny podiel vlastných pracovníkov, na ktorých sa vzťahuje systém riadenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci založený na právnych požiadavkách a/alebo uznávaných normách alebo usmerneniach a ktorý prešiel interným auditom a/alebo auditom, alebo certifikáciou externou stranou.
Požiadavka na zverejňovanie S1-15 – Metriky rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom
91. Podnik zverejní, do akej miery majú zamestnanci nárok na rodinnú dovolenku a ako ju využívajú.
92. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je zabezpečiť pochopenie nároku a aktuálnych praktík medzi zamestnancami, pokiaľ ide o čerpanie rodinnej dovolenky rodovo spravodlivým spôsobom, keďže ide o jeden z rozmerov rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom.
93. Zverejňovanie požadované v odseku 91 zahŕňa:
percentuálny podiel zamestnancov, ktorí majú nárok na rodinnú dovolenku, a
percentuálny podiel oprávnených zamestnancov, ktorí čerpali rodinnú dovolenku, a členenie podľa pohlavia.
94. Ak majú všetci zamestnanci podniku nárok na rodinnú dovolenku na základe sociálnej politiky a/alebo kolektívnych zmlúv, túto skutočnosť je postačujúce zverejniť na to, aby bola splnená požiadavka podľa odseku 93 písm. a).
Požiadavka na zverejňovanie S1-16 – Metriky odmeňovania (rozdiel v odmeňovaní žien a mužov a celkové odmeňovanie)
95. Podnik zverejní percentuálny rozdiel v odmeňovaní medzi svojimi zamestnankyňami a zamestnancami a pomer medzi odmeňovaním svojho najlepšie plateného jednotlivca a mediánom odmeňovania svojich zamestnancov.
96. Táto požiadavka na zverejňovanie má dva ciele: umožniť pochopenie rozsahu akýchkoľvek rozdielov v odmeňovaní žien a mužov medzi zamestnancami podniku a poskytnúť prehľad o úrovni nerovnosti v odmeňovaní v rámci podniku a o tom, či existujú veľké rozdiely v odmeňovaní.
97. Zverejňovanie požadované v odseku 95 zahŕňa:
rozdiel v odmeňovaní žien a mužov vymedzený ako rozdiel v priemerných úrovniach odmien pre zamestnankyne a zamestnancov vyjadrený ako percentuálny podiel priemernej úrovne odmien mužských zamestnancov ( 97 ),
pomer celkovej ročnej odmeny najlepšie zarábajúceho jednotlivca k mediánu celkovej ročnej odmeny všetkých zamestnancov (okrem najlepšie zarábajúceho jednotlivca) ( 98 ) a
prípadne akékoľvek kontextové informácie potrebné na pochopenie údajov a spôsob, akým boli údaje zostavené, a iné zmeny základných údajov, ktoré treba zvážiť.
98. Podnik môže zverejniť členenie rozdielu v odmeňovaní žien a mužov, ako sa vymedzuje v odseku 97 písm. a) podľa kategórie zamestnancov a/alebo podľa krajiny/segmentu. Podnik môže zverejniť aj rozdiel v odmeňovaní žien a mužov medzi zamestnancami podľa kategórií zamestnancov v členení podľa riadneho základného platu a doplnkových alebo pohyblivých zložiek.
99. V súvislosti s odsekom 97 písm. b) môže podnik vykázať tento údaj upravený o rozdiely v kúpnej sile medzi krajinami, pričom v takom prípade uvedie metodiku použitú na výpočet.
Požiadavka na zverejňovanie S1-17 – Incidenty, sťažnosti a závažné vplyvy na ľudské práva
100. ►C1 Podnik zverejní počet pracovných incidentov a/alebo sťažností a závažných vplyvov na ľudské práva v rámci vlastnej pracovnej sily a všetky súvisiace pokuty, sankcie alebo kompenzácie za obdobie vykazovania. ◄
101. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie rozsahu, v akom pracovné incidenty a závažné prípady vplyvov na ľudské práva ovplyvňujú jeho vlastnú pracovnú silu.
102. Zverejňovanie požadované v odseku 100 zahŕňa, s výhradou príslušných právnych predpisov o ochrane súkromia, pracovné incidenty diskriminácie na základe pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, štátnej príslušnosti, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku, sexuálnej orientácie alebo iných relevantných foriem diskriminácie zahŕňajúcej interné a/alebo externé zainteresované strany vo všetkých činnostiach v období vykazovania. Patria sem prípady obťažovania ako osobitnej formy diskriminácie.
103. Podnik zverejňuje:
celkový počet prípadov diskriminácie, vrátane obťažovania, nahlásených v období vykazovania ( 99 );
počet sťažností podaných prostredníctvom kanálov pre osoby v rámci vlastnej pracovnej sily podniku s cieľom vyjadriť obavy (vrátane mechanizmov podávania sťažností) a prípadne na národné kontaktné miesta pre nadnárodné podniky OECD týkajúce sa aspektov vymedzených v odseku 2 tohto štandardu, s výnimkou tých, ktoré už sú uvedené v písmene a);
celková suma pokút, sankcií a náhrad škôd v dôsledku incidentov a sťažností uvedených vyššie a porovnanie takýchto zverejnených peňažných súm s najvýznamnejšou sumou uvedenou v účtovnej závierke a
prípadne kontextové informácie potrebné na pochopenie údajov a spôsobu, akým boli tieto údaje zostavené.
104. Podnik zverejní tieto informácie týkajúce sa zistených závažných incidentov v oblasti ľudských práv (napríklad nútená práca, obchodovanie s ľuďmi alebo detská práca):
počet závažných incidentov v oblasti ľudských práv spojených s pracovnou silou podniku v období vykazovania vrátane údajov o tom, pri koľkých z nich ide o prípady nerešpektovania hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, Deklarácie Medzinárodnej organizácie práce o základných zásadách a právach pri práci a usmernení OECD pre nadnárodné podniky. Ak k takýmto incidentom nedošlo, podnik to uvedie ( 100 ), a
celková suma pokút, sankcií a náhrad škôd v dôsledku incidentov opísaných vyššie v písmene a) a porovnanie peňažných súm uvedených v najrelevantnejšej sume v účtovnej závierke.
Dodatok A
Požiadavky na uplatňovanie
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS S1 Vlastná pracovná sila. Podporuje uplatňovanie požiadaviek na zverejňovanie stanovených v tomto štandarde a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu.
Cieľ
AR 1. Okrem otázok uvedených v odseku 2 môže podnik zvážiť aj zverejnenie informácií o iných otázkach relevantných pre významný vplyv na kratšie časové obdobie, napríklad o iniciatívach týkajúcich sa zdravia a bezpečnosti vlastnej pracovnej sily počas pandémie.
AR 2. Prehľad sociálnych aspektov uvedených v odseku 2 neznamená, že všetky tieto otázky by mali byť nahlásené v rámci každej požiadavky na zverejňovanie v tomto štandarde. Poskytujú skôr zoznam aspektov odvodených od požiadaviek na vykazovanie o udržateľnosti stanovených v smernici 2013/34/EÚ, ktoré musí podnik zvážiť pri posúdení významnosti podľa ESRS 2 v súvislosti s vlastnou pracovnou silou, a ak je to vhodné, nahlásiť ako významné vplyvy, riziká a príležitosti v rámci rozsahu tohto štandardu.
AR 3. Príklady osôb, ktoré patria do rozsahu „ vlastnej pracovnej sily “ :
Medzi príklady dodávateľov (samostatne zárobkovo činných osôb) v rámci vlastnej pracovnej sily podniku patria:
dodávatelia najatí podnikom na vykonávanie prác, ktoré by inak vykonával zamestnanec;
dodávatelia najatí podnikom na vykonávanie prác na verejnom priestranstve (napr. na ceste, na ulici);
dodávatelia najatí podnikom na dodanie diela/služby priamo na pracovisku klienta podniku.
Príklady osôb zamestnaných treťou stranou pôsobiacou v oblasti „sprostredkovania práce“ zahŕňajú ľudí, ktorí vykonávajú rovnakú prácu, akú vykonávajú zamestnanci, napríklad:
osoby, ktoré zastupujú zamestnancov, ktorí sú dočasne neprítomní (z dôvodu choroby, dovolenky, rodičovskej dovolenky atď.);
osoby vykonávajúce prácu nad rámec bežných zamestnancov;
osoby, ktoré sú dočasne vyslané z iného členského štátu EÚ pracovať pre podnik (ďalej len „vyslaní pracovníci“).
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
Stratégia
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán
AR 4. Podľa ESRS 2 SBM-2 je podnik povinný objasniť, či a akým spôsobom posudzuje úlohu, ktorú môže zohrávať jeho stratégia a obchodný model pri tvorbe, zhoršovaní alebo zmierňovaní zásadných významných vplyvov na jeho vlastnú pracovnú silu, a či a akým spôsobom sú obchodný model a stratégia prispôsobované s cieľom riešiť takýto významný vplyv.
AR 5. Hoci vlastná pracovná sila podniku nemusí spolupracovať s podnikom na úrovni jeho stratégie alebo obchodného modelu, jej stanoviská môžu slúžiť ako zdroj informácií pri posudzovaní vlastnej stratégie a obchodného modelu zo strany podniku. V záujme splnenia tejto požiadavky na zverejňovanie podnik v prípade potreby zohľadní stanoviská zástupcov pracovníkov.
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom
AR 6. Vplyvy na vlastnú pracovnú silu podniku môžu mať pôvod v jeho stratégii alebo obchodnom modeli rôznymi spôsobmi. Vplyvy sa môžu napríklad týkať hodnotovej propozície podniku (ako je poskytovanie výrobkov alebo služieb s najnižšou cenou alebo vysokorýchlostné dodávky, a to spôsobmi, ktorými sa vyvíja tlak na pracovné práva v jeho vlastných činnostiach), alebo jeho štruktúry nákladov a modelu príjmov (presun rizika skladových zásob na dodávateľov s dominovým efektom na pracovné práva osôb, ktoré pre nich pracujú).
AR 7. Vplyvy na vlastnú pracovnú silu podniku, ktoré vznikajú v stratégii alebo obchodnom modeli, môžu priniesť významné riziká aj pre podnik. Riziká vznikajú napríklad vtedy, ak sú niektoré osoby v zamestnaní vystavené riziku nútenej práce a podnik dováža výrobky do krajín, kde právo umožňuje konfiškáciu dovážaného tovaru, pri ktorom existuje podozrenie, že bol vyrobený s využitím nútenej práce. Príkladom príležitostí pre podnik môže byť poskytovanie príležitostí pre pracovnú silu, ako je vytváranie pracovných miest a zvyšovanie úrovne zručností v súvislosti so „spravodlivou transformáciou“. Ďalší príklad v súvislosti s pandémiou alebo inou závažnou zdravotnou krízou sa týka podniku, ktorý sa potenciálne spolieha na podmienenú pracovnú silu s malým až žiadnym prístupom k príspevkom na nemocenskú starostlivosť a zdravotnú starostlivosť, ktorá môže čeliť vážnym rizikám v oblasti prevádzky a kontinuity činností, keďže pracovníci nemajú inú možnosť ako pokračovať v práci počas choroby, čo ďalej zhoršuje šírenie choroby a spôsobuje závažné zlyhania dodávateľského reťazca. V prípade takýchto podnikov sa riziká poškodenia dobrej povesti a riziká obchodných príležitostí spojené s vykorisťovaním nízko kvalifikovaných a slabo platených pracovníkov v geografických oblastiach získavania zdrojov s minimálnou ochranou takisto zvyšujú, pričom silná reakcia médií a preferencie spotrebiteľov smerujú k etickejšie získavanému alebo udržateľnejšiemu tovaru.
AR 8. Príklady konkrétnych charakteristík osôb v rámci vlastnej pracovnej sily podniku, ktoré môže podnik zvážiť v súvislosti s odsekom 15, sa týkajú mladých ľudí, ktorí môžu byť náchylnejší na vplyvy na ich fyzický a duševný vývoj, alebo žien v kontexte, kde sú ženy bežne diskriminované z hľadiska pracovných podmienok, alebo migrantov v kontexte, kde je trh s ponukou práce nedostatočne regulovaný a pracovníkom sa bežne účtujú poplatky za prijatie do zamestnania. Niektoré osoby v rámci pracovnej sily môže ohrozovať prirodzená povaha činnosti, ktorú musia vykonávať (napríklad osoby, ktoré musia manipulovať s chemikáliami alebo obsluhovať určité zariadenia alebo nízko platení zamestnanci, ktorí majú pracovné zmluvy s nestanoveným pracovným časom).
AR 9. Pokiaľ ide o odsek 16, významné riziká by mohli vzniknúť aj v dôsledku závislosti podniku od vlastnej pracovnej sily, keď udalosti s malou pravdepodobnosťou, ale veľkým vplyvom, môžu spôsobiť finančné vplyvy; napríklad, ak globálna pandémia vedie k nepriaznivým zdravotným vplyvom na pracovnú silu podniku, výsledkom čoho sú veľké narušenia výroby a distribúcie. Medzi ďalšie príklady rizika súvisiaceho so závislosťou podniku od jeho pracovnej sily patrí nedostatok kvalifikovaných pracovníkov alebo politické rozhodnutia či právne predpisy s vplyvom na jeho vlastné činnosti a vlastnú pracovnú silu.
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie S1-1 – Politiky týkajúce sa vlastnej pracovnej sily
AR 10. Podnik posúdi, či vysvetlenia významných zmien politík prijatých počas roka vykazovania (napríklad nové očakávania v prípade zahraničných dcérskych podnikov, nové alebo dodatočné prístupy k náležitej starostlivosti a náprave) poskytujú kontextové informácie pre používateľov, a môže takéto vysvetlenia zverejniť. Zahŕňa to politiky a záväzky podniku na predchádzanie rizikám a negatívnym vplyvom na osoby v rámci vlastnej pracovnej sily a ich zmierňovanie pri znižovaní emisií uhlíka a transformácii na ekologickejšie a klimaticky neutrálne činnosti, ako aj na poskytovanie príležitostí pre pracovnú silu, ako je vytváranie pracovných miest a zvyšovanie úrovne zručností, vrátane explicitných záväzkov k „spravodlivej transformácii“.
AR 11. Politika môže mať podobu samostatnej politiky týkajúcej sa vlastnej pracovnej sily podniku alebo môže byť zahrnutá do rozsiahlejšieho dokumentu, ako je napríklad etický kódex alebo všeobecná politika udržateľnosti, ktorú už podnik zverejnil ako súčasť iných ESRS. V uvedených prípadoch podnik poskytne presný krížový odkaz na identifikáciu aspektov politiky, ktoré spĺňajú požiadavky v rámci tejto požiadavky na zverejňovanie.
AR 12. Pri zverejňovaní toho, ako sú jeho politiky zosúladené s hlavnými zásadami OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, podnik zohľadní, že hlavné zásady odkazujú na Medzinárodnú listinu ľudských práv, ktorá pozostáva zo Všeobecnej deklarácie ľudských práv a z dvoch paktov, ktorými sa vykonáva, ako aj Deklaráciu Medzinárodnej organizácie práce o základných zásadách a právach pri práci a základné dohovory, o ktoré sa opiera, a môže vykázať zosúladenie s týmito nástrojmi.
AR 13. ►C1 Pri vysvetľovaní, ako sú začlenené vonkajšie politiky, môže podnik napríklad zohľadniť vnútorné politiky zodpovedného získavania zdrojov a zosúladenie s inými politikami týkajúcimi sa jeho vlastnej pracovnej sily, napríklad pokiaľ ide o nútenú prácu. ◄ Pokiaľ ide o kódexy správania dodávateľov, ktoré podnik môže mať, uvedie, či zahŕňajú ustanovenia týkajúce sa bezpečnosti pracovníkov, neistej práce (t. j. využívanie pracovníkov na základe krátkodobých pracovných zmlúv alebo pracovných zmlúv s obmedzeným počtom hodín, pracovníkov zamestnaných prostredníctvom tretích strán, subdodávky tretím stranám alebo využívanie neformálnych pracovníkov), obchodovania s ľuďmi, využívania nútenej práce alebo detskej práce a či sú tieto ustanovenia plne v súlade s uplatniteľnými normami MOP.
AR 14. Podnik môže poskytnúť názorný príklad typov oznámenia svojich politík uvedeným jednotlivcom, skupinám jednotlivcov alebo subjektom, pre ktoré sú relevantné, a to buď preto, že sa očakáva, že ich budú vykonávať (napríklad zamestnanci, zmluvní partneri a dodávatelia podniku), alebo preto, že majú priamy záujem na ich vykonávaní (napríklad osoby v rámci jeho vlastnej pracovnej sily, investori). Môže zverejniť komunikačné nástroje a kanály (napríklad letáky, informačné bulletiny, špecializované webové sídla, sociálne médiá, osobné interakcie, zástupcovia zamestnancov), ktorých cieľom je zabezpečiť, aby bola politika prístupná a aby rôzne skupiny verejnosti rozumeli jej dôsledkom. Podnik môže takisto vysvetliť, ako odhaľuje a odstraňuje potenciálne prekážky brániace šíreniu informácií, napríklad prostredníctvom prekladu do príslušných jazykov alebo používania grafického znázornenia.
AR 15. K diskriminácii v zamestnaní a povolaní dochádza, keď sa s niekým zaobchádza rozdielne alebo menej priaznivo z dôvodu charakteristík, ktoré nesúvisia so zásluhami alebo s inherentnými požiadavkami práce. Tieto charakteristiky sú bežne vymedzené vo vnútroštátnych právnych predpisoch. Okrem dôvodov uvedených v požiadavke na zverejňovanie podnik posúdi aj iné dôvody diskriminácie zakázané vnútroštátnymi právnymi predpismi.
AR 16. Diskriminácia môže nastať v rôznych pracovných činnostiach. Patrí medzi ne prístup k zamestnaniu, konkrétnym povolaniam, odbornej príprave a poradenstvu pre voľbu povolania a k sociálnemu zabezpečeniu. Okrem toho k nej môže dôjsť v súvislosti s podmienkami zamestnávania, napríklad: nábor, odmeňovanie, pracovný čas a odpočinok, platená dovolenka, ochrana materstva, zabezpečenie funkčného obdobia, pracovné pridelenie, hodnotenie výkonu a postup, možnosti odbornej prípravy, perspektívy služobného postupu, bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci, skončenie pracovného pomeru. Podnik sa môže venovať týmto oblastiam osobitne pri zverejňovaní svojich politík a základných postupov na splnenie požiadavky na zverejňovanie.
AR 17. Podnik môže zverejniť, či:
má politiky a postupy, vďaka ktorým sú kvalifikácie, zručnosti a skúsenosti základom pre nábor, umiestnenie, odbornú prípravu a postup na všetkých úrovniach, pričom sa v nich zohľadňuje skutočnosť, že niektorí jednotlivci môžu mať pri získavaní takýchto kvalifikácií, zručností a skúseností väčšie ťažkosti ako iní;
prideľuje na úrovni vrcholového manažmentu zodpovednosť za rovnaké zaobchádzanie a príležitosti v zamestnaní, vydáva jasné celopodnikové politiky a postupy na usmerňovanie rovnakých postupov zamestnávania a spája postup s požadovaným výkonom v tejto oblasti;
poskytuje odbornú prípravu pracovníkov o nediskriminačných politikách a postupoch s osobitným zameraním na stredný a vyšší manažment s cieľom zvýšiť informovanosť a venovať sa stratégiám riešenia s cieľom predchádzať systémovej a náhodnej diskriminácii a riešiť ju;
vykonáva úpravy fyzického prostredia s cieľom zabezpečiť zdravie a bezpečnosť pracovníkov, zákazníkov a iných návštevníkov so zdravotným postihnutím;
zhodnocuje, či požiadavky na prácu boli stanovené spôsobom, ktorý by mohol systematicky znevýhodňovať určité skupiny;
vedie aktuálne záznamy o nábore, odbornej príprave a povýšení, ktoré poskytujú transparentný prehľad o príležitostiach pre zamestnancov a ich pokroku v rámci podniku;
zavádza postupy podávania sťažností na riešenie sťažností, vybavovanie odvolaní a poskytovanie pomoci zamestnancom (najmä v súvislosti s rokovaniami a kolektívnymi zmluvami), keď sa zistí diskriminácia, a venuje pozornosť formálnym štruktúram a neformálnym kultúrnym otázkam, ktoré môžu zamestnancom brániť vo vyjadrení obáv a sťažností, a
má programy na podporu prístupu k rozvoju zručností.
Požiadavka na zverejňovanie S1-2 – Procesy na zapojenie vlastných pracovníkov a zástupcov pracovníkov v súvislosti s vplyvmi
AR 18. Pri opise funkcie alebo pozície, ktorá zahŕňa prevádzkovú zodpovednosť za toto zapojenie a/alebo konečnú zodpovednosť, môže podnik uviesť, či ide o osobitnú pozíciu alebo funkciu alebo o súčasť všeobecnejšej pozície alebo funkcie, a či sa ponúkajú prípadné činnosti na budovanie kapacít na podporu zapojenia zamestnancov. Ak takúto pozíciu alebo funkciu nevie identifikovať, môže uviesť, že ide o tento prípad. Táto požiadavka na zverejňovanie by sa mohla splniť aj odkazom na informácie zverejnené podľa ESRS 2 GOV-1 Úloha správnych, riadiacich a dozorných orgánov.
AR 19. Pri príprave zverejnení uvedených v odseku 27 písm. b) a c) možno vziať do úvahy tieto názorné príklady:
príkladom fáz, v ktorých dochádza k zapojeniu, je i) určenie prístupu k zmierňovaniu a ii) hodnotenie účinnosti zmierňovania;
pokiaľ ide o typ zapojenia, mohli by to byť účasť, konzultácia a/alebo informovanie;
pokiaľ ide o frekvenciu zapojenia, možno poskytnúť informácie o tom, či sa zapájanie uskutočňuje pravidelne, v určitých bodoch projektu alebo obchodného procesu (napríklad na začiatku obdobia zberu alebo pri otvorení novej výrobnej linky), ako aj o tom, či sa uskutočňuje v reakcii na právne požiadavky a/alebo v reakcii na požiadavky zainteresovaných strán a či sa výsledky zapojenia začleňujú do rozhodovacích procesov podniku, a
pokiaľ ide o pozíciu s prevádzkovou zodpovednosťou, či podnik vyžaduje, aby príslušní zamestnanci mali určité zručnosti, alebo či im poskytuje odbornú prípravu alebo budovanie kapacít s cieľom umožniť ich zapojenie.
AR 20. Globálne rámcové dohody slúžia na vytvorenie trvalého vzťahu medzi nadnárodným podnikom a globálnym odborovým združením s cieľom zabezpečiť, aby podnik dodržiaval rovnaké štandardy v každej krajine, v ktorej pôsobí.
AR 21. Na ilustráciu toho, ako názory jeho vlastnej pracovnej sily ovplyvňujú konkrétne rozhodnutia alebo činnosti, môže podnik uviesť príklady z aktuálneho obdobia vykazovania.
AR 22. ►C1 Ak má podnik dohody s vnútroštátnymi, európskymi alebo medzinárodnými odborovými zväzmi alebo zamestnaneckými radami, ktoré sa týkajú práv osôb v rámci jeho vlastnej pracovnej sily, možno to zverejniť na ilustráciu toho, ako dohoda umožňuje podniku získať prehľad o názoroch takýchto osôb. ◄
AR 23. Ak je to možné, podnik môže zverejniť príklady z obdobia vykazovania na ilustráciu toho, ako názory jeho vlastnej pracovnej sily a zástupcov pracovníkov ovplyvňujú konkrétne rozhodnutia alebo činnosti podniku.
AR 24. Podnik pri plnení tejto požiadavky na zverejňovanie zohľadní tieto aspekty:
typ zapojenia (napríklad informácie, konzultácie alebo účasť) a jeho frekvencia (napríklad priebežná, štvrťročná, ročná);
ako sa spätná väzba zaznamenáva a integruje do rozhodovania a ako sú ľudia v pracovnej sile informovaní o spôsobe, akým ich spätná väzba ovplyvnila rozhodnutia;
či sa činnosti zapojenia uskutočňujú na organizačnej úrovni alebo na nižšej úrovni, napríklad na úrovni lokality alebo projektu, a v druhom prípade, ako sa centralizujú informácie z činností v oblasti zapojenia;
zdroje (napríklad finančné alebo ľudské zdroje) vyčlenené na zapojenie a
ako sa zapája do práce s ľuďmi v rámci svojej pracovnej sily a so zástupcami pracovníkov , pokiaľ ide o vplyvy na jeho vlastnú pracovnú silu, ktoré môžu vyplynúť zo znižovania emisií uhlíka a prechodu na ekologickejšie a klimaticky neutrálne činnosti, ako je reštrukturalizácia, strata alebo vytváranie pracovných miest, odborná príprava a zvyšovanie úrovne zručností/rekvalifikácia, rodová a sociálna spravodlivosť a zdravie a bezpečnosť.
AR 25. Podnik môže v súvislosti s odsekom 24 o rozmanitosti zverejniť aj tieto informácie:
ako sa zaoberá ohrozenými osobami alebo osobami v zraniteľných situáciách (napríklad, či využíva špecifické prístupy a venuje osobitnú pozornosť potenciálnym prekážkam);
ako zohľadňuje potenciálne prekážky pri zapojení sa s ľuďmi v rámci svojej pracovnej sily (napríklad jazykové a kultúrne rozdiely, rodová a mocenská nerovnováha, rozdiely v rámci komunity alebo skupiny);
ako poskytuje ľuďom vo svojej pracovnej sile informácie, ktoré sú zrozumiteľné a dostupné prostredníctvom vhodných komunikačných kanálov;
akékoľvek konfliktné záujmy, ktoré vznikli medzi jeho zamestnancami, a ako podnik tieto konfliktné záujmy vyriešil, a
ako sa snaží rešpektovať ľudské práva všetkých zainteresovaných strán, napríklad ich práva na súkromie, slobodu prejavu a pokojné zhromažďovanie a protest.
AR 26. Podnik môže takisto oznámiť informácie o účinnosti procesov na zapojenie svojej vlastnej pracovnej sily z predchádzajúcich období vykazovania. Platí to v prípadoch, keď podnik posúdil účinnosť týchto procesov alebo využil získané poznatky počas aktuálneho obdobia vykazovania. Procesy používané na sledovanie účinnosti môžu zahŕňať interný alebo externý audit alebo overovanie, posúdenia vplyvu, systémy merania, spätnú väzbu od zainteresovaných strán, mechanizmy podávania sťažností, externé hodnotenia výkonnosti a referenčné porovnávanie.
►C1 Požiadavka na zverejňovanie S1-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály pre vlastnú pracovnú silu na vyjadrenie obáv ◄
AR 27. Pri plnení požiadaviek stanovených kritériami na zverejňovanie podľa požiadavky na zverejňovanie ESRS S1-3 sa podnik môže riadiť obsahom hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv a usmernení OECD o náležitej starostlivosti pre zodpovedné obchodné správanie, ktoré sú zamerané na nápravu a mechanizmy podávania sťažností.
AR 28. Medzi kanály na vyjadrenie obáv alebo potrieb patria mechanizmy podávania sťažností, horúce linky, odborové zväzy (ak sú osoby v rámci pracovnej sily členmi odborového zväzu), procesy dialógu alebo iné prostriedky, prostredníctvom ktorých môže vlastná pracovná sila alebo zástupcovia pracovníkov podniku vyjadriť obavy týkajúce sa vplyvov alebo vysvetliť potreby, ktoré by chceli, aby podnik riešil. To by mohlo zahŕňať kanály zabezpečované priamo podnikom aj kanály zabezpečované subjektmi, v ktorých ich vlastná pracovná sila pracuje, popri akýchkoľvek iných mechanizmoch, ktoré podnik môže použiť na to, aby získal prehľad o riadení vplyvov na svoju vlastnú pracovnú silu, ako sú napríklad audity zhody. Ak podnik pri plnení tejto požiadavky vychádza výhradne z informácií o existencii takýchto kanálov, ktoré zabezpečujú jeho obchodné vzťahy, môže to uviesť.
AR 29. Mechanizmy tretích strán môžu zahŕňať mechanizmy prevádzkované vládou, mimovládnymi organizáciami, priemyselnými združeniami a inými iniciatívami spolupráce. Podnik môže zverejniť, či sú tieto mechanizmy prístupné všetkým osobám v rámci jeho vlastnej pracovnej sily (alebo zástupcom pracovníkov alebo v ich neprítomnosti jednotlivcom či organizáciám konajúcim v ich mene, alebo ktorí by si inak mohli uvedomovať negatívne vplyvy).
AR 30. Podnik posúdi, či a ako môžu mať osoby z jeho vlastnej pracovnej sily, ktoré môžu byť ovplyvnené, a ich zástupcovia pracovníkov prístup ku kanálom na úrovni podniku, v ktorom sú zamestnaní alebo pre ktorý sú zmluvne viazaní pracovať, v súvislosti s každým významným vplyvom. Príslušné kanály môžu zahŕňať horúce linky, odborové zväzy (ak sú osoby v rámci pracovnej sily členmi odborového zväzu) alebo zamestnanecké rady, alebo iné mechanizmy podávania sťažností, ktoré prevádzkuje príslušný podnikom alebo tretia strana.
AR 31. Pri vysvetľovaní, či a ako podnik vie, že osoby v rámci jeho vlastnej pracovnej sily poznajú niektorý z týchto kanálov a dôverujú mu, môže podnik poskytnúť relevantné a spoľahlivé údaje o účinnosti týchto kanálov z pohľadu samotných dotknutých osôb. Príkladmi zdrojov informácií sú prieskumy medzi osobami v rámci pracovnej sily podniku, ktoré takéto kanály použili, a úroveň ich spokojnosti s týmto procesom a výsledkami.
AR 32. Pri opisovaní účinnosti kanálov, prostredníctvom ktorých môže vlastná pracovná sila a zástupcovia podniku vyjadriť obavy, sa podnik môže riadiť týmito otázkami, ktoré vychádzajú z „kritérií účinnosti mimosúdnych mechanizmov podávania sťažností“ v zmysle hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, najmä zásady č. 31. Úvahy uvedené ďalej v texte možno uplatňovať na jednotlivé kanály alebo na celý systém kanálov:
Sú tieto kanály legitímne vzhľadom na to, že zaisťujú náležitú zodpovednosť za ich čestné vykonávanie a budujú dôveru zainteresovaných strán?
Sú zainteresované strany s týmito kanálmi oboznámené a majú k nim prístup?
Sú v rámci týchto kanálov určené jasné a známe postupy s orientačnými časovými rámcami?
Zabezpečujú tieto kanály zainteresovaným stranám náležitý prístup k zdrojom informácií, poradenstva a odborných znalostí?
Zabezpečujú tieto kanály transparentnosť tým, že poskytujú dostatočné informácie tak pre sťažovateľov, ako aj na prípadné splnenie požiadaviek verejného záujmu?
Sú výsledky dosiahnuté prostredníctvom týchto kanálov v súlade s medzinárodne uznávanými ľudskými právami?
Identifikuje podnik podnety pochádzajúce z týchto kanálov, ktoré prispievajú k neustálemu učeniu sa v záujme zlepšovania kanálov a predchádzania budúcim vplyvom?
Zameriava sa podnik na dialóg so sťažovateľmi ako na prostriedok na dosiahnutie dohodnutých riešení, a nie na jednostranné určenie výsledku?
►C1 Požiadavka na zverejňovanie S1-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na vlastnú pracovnú silu a prístupy k riadeniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich s vlastnou pracovnou silou a účinnosť týchto opatrení ◄
AR 33. Môže trvať, kým podnik pochopí negatívne vplyvy a spôsob, ako ich podnik môže riešiť prostredníctvom vlastnej pracovnej sily, ako aj určí vhodné reakcie a zavedie ich do praxe. Podnik môže preto zverejniť:
svoje všeobecné a konkrétne prístupy k riešeniu významných negatívnych vplyvov;
svoje iniciatívy zamerané na prispievanie k ďalším významným pozitívnym vplyvom;
ako pokročil vo svojom úsilí počas obdobia vykazovania, a
svoje ciele v oblasti ďalšieho zlepšovania.
AR 34. Vhodné opatrenia sa môžu líšiť podľa toho, či podnik spôsobuje významný vplyv alebo k nemu prispieva, alebo či sa zapája, pretože tento vplyv sa priamo spája s jeho činnosťou, výrobkami alebo službami prostredníctvom obchodného vzťahu.
AR 35. Vzhľadom na to, že významné negatívne vplyvy ovplyvňujúce vlastnú pracovnú silu, ktoré sa vyskytli počas obdobia vykazovania, môžu byť spojené aj s inými subjektmi alebo činnosťami, ktoré podnik nemá priamo pod kontrolou, môže zverejniť informácie o tom, či a ako sa usiluje využiť svoj vplyv v obchodných vzťahoch na riadenie týchto vplyvov. Môže to zahŕňať využívanie (napríklad presadzovanie zmluvných požiadaviek v rámci obchodných vzťahov alebo zavádzanie stimulov), iných foriem vplyvu v rámci vzťahu (napríklad poskytovanie odbornej prípravy alebo budovanie kapacít v oblasti práv pracovníkov subjektom, s ktorými má podnik obchodné vzťahy) alebo vplyv v rámci spolupráce s partnermi alebo inými aktérmi (napríklad iniciatívy zamerané na zodpovedný nábor alebo zabezpečenie primeranej mzdy pre pracovníkov).
AR 36. Ak podnik zverejňuje informácie o svojej účasti na priemyselnej iniciatíve alebo iniciatíve viacerých zainteresovaných strán ako súčasť svojich opatrení na riešenie významných negatívnych vplyvov, môže zverejniť, ako sa táto iniciatíva a jeho vlastné zapojenie zameriavajú na riešenie príslušného významného vplyvu. Podľa ESRS S1-5 môže vykázať príslušné cieľové hodnoty stanovené v iniciatíve a pokrok v ich dosahovaní.
AR 37. Pri zverejňovaní informácií o tom, či a ako podnik pri rozhodovaní o ukončení obchodných vzťahov zvažuje skutočné a potenciálne vplyvy na svoju vlastnú pracovnú silu a či a ako sa usiluje riešiť prípadné negatívne vplyvy, ktoré môžu vyplynúť z ukončenia, môže podnik uviesť príklady.
AR 38. Procesy používané na sledovanie účinnosti opatrení môžu zahŕňať interný alebo externý audit alebo overovanie, súdne konania a/alebo súvisiace súdne rozhodnutia, posúdenia vplyvu, systémy merania, spätnú väzbu od zainteresovaných strán, mechanizmy podávania sťažností, externé hodnotenia výkonnosti a referenčné porovnávanie.
AR 39. Cieľom podávania správ o účinnosti je umožniť pochopenie súvislostí medzi opatreniami prijatými podnikom a účinným riadením vplyvov. Medzi ďalšie informácie, ktoré môže podnik poskytnúť, patria údaje, z ktorých vyplýva zníženie počtu zistených incidentov.
AR 40. Pokiaľ ide o iniciatívy alebo procesy, ktorých primárnym cieľom je zabezpečiť pozitívne vplyvy na osoby v rámci vlastnej pracovnej sily podniku, ktoré vychádzajú z ich potrieb, a pokiaľ ide o pokrok vo vykonávaní týchto iniciatív alebo procesov, podnik môže zverejniť:
informácie o tom, či a ako osoby v rámci jeho vlastnej pracovnej sily a zástupcovia pracovníkov zohrávajú úlohu pri rozhodovaní o návrhu a vykonávaní týchto programov alebo procesov, a
informácie o zamýšľaných alebo dosiahnutých pozitívnych výsledkoch týchto programov alebo procesov pre vlastnú pracovnú silu podniku.
AR 41. Podnik môže vysvetliť, či sú takéto iniciatívy určené aj na podporu dosiahnutia jedného alebo viacerých cieľov v oblasti udržateľného rozvoja. Napríklad podnik, ktorý sa zaviazal k cieľu udržateľného rozvoja č. 8, ktorým je „podporovať trvalý, inkluzívny a udržateľný hospodársky rast, plnú a produktívnu zamestnanosť a dôstojnú prácu pre všetkých“, môže aktívne pracovať na odstránení nútenej práce alebo povinnej práce alebo na podpore vyššej úrovne produktivity činností v rozvojových krajinách prostredníctvom technologických modernizácií a odbornej prípravy miestnej pracovnej sily, z čoho môžu mať úžitok konkrétne osoby v rámci vlastnej pracovnej sily, na ktorých sú opatrenia zamerané, ako aj ich miestne komunity.
AR 42. Pri zverejňovaní plánovaných alebo dosiahnutých pozitívnych výsledkov svojich opatrení pre vlastnú pracovnú silu podniku treba rozlišovať medzi dôkazmi o tom, že určité činnosti sa uskutočnili (napr. že x osôb absolvovalo odbornú prípravu v oblasti finančnej gramotnosti), a dôkazmi o skutočných výsledkoch pre dotknuté osoby (napr. že x osôb uvádza, že si dokážu lepšie spravovať svoju výplatu a domáci rozpočet).
AR 43. Ak podnik prijal opatrenia na zmiernenie negatívnych vplyvov na vlastnú pracovnú silu, ktoré vyplývajú z transformácie na ekologickejšie, klimaticky neutrálne hospodárstvo, ako je odborná príprava a rekvalifikácia, záruky v oblasti zamestnávania a v prípade zníženia počtu zamestnancov alebo hromadného prepúšťania opatrenia, ako napr. pracovné poradenstvo, odborné poradenstvo, umiestňovanie v rámci spoločnosti a plány predčasného odchodu do dôchodku, podnik tieto opatrenia zverejní. Zahŕňa to opatrenia na dosiahnutie súladu s platnými predpismi. Podnik môže upozorniť na súčasný a/alebo očakávaný vonkajší vývoj, ktorý má vplyv na to, či sa závislosti premenia na riziká. To zahŕňa aj zohľadnenie vplyvov, ktoré môžu vzniknúť v dôsledku transformácie na ekologickejšiu a klimaticky neutrálnu činnosť.
AR 44. Pri zverejňovaní významných rizík a príležitostí súvisiacich s vplyvmi alebo závislosťami podniku od jeho vlastnej pracovnej sily môže podnik zohľadniť tieto skutočnosti:
riziká súvisiace s vplyvmi podniku na jeho vlastnú pracovnú silu môžu zahŕňať riziko poškodenia dobrej povesti alebo právne riziko, ak sa zistí, že osoby v rámci pracovnej sily podniku vykonávajú nútenú prácu alebo detskú prácu;
riziká súvisiace so závislosťami podniku od jeho vlastnej pracovnej sily môžu zahŕňať narušenie obchodných činností v prípade, že významná fluktuácia zamestnancov alebo nedostatočný rozvoj zručností/odbornej prípravy ohrozujú činnosť podniku, a
príležitosti súvisiace s vplyvmi podniku na jeho vlastnú pracovnú silu môžu zahŕňať diferenciáciu trhu a väčšiu príťažlivosť pre zákazníkov vyplývajúcu zo zaručenia dôstojnej mzdy a dôstojných podmienok pre pracovníkov, ktorí nie sú zamestnancami podniku.
AR 45. Pri vysvetľovaní informácií o tom, či sa závislosti premieňajú na riziká, podnik zohľadní vonkajší vývoj.
AR 46. Pri zverejňovaní informácií o politikách, opatreniach a zdrojoch a cieľových hodnotách súvisiacich s riadením významných rizík a príležitostí môže podnik v prípadoch, keď riziká a príležitosti vznikajú v dôsledku významného vplyvu, uviesť krížový odkaz na svoje zverejnenia o politikách, opatreniach a zdrojoch a cieľových hodnotách vo vzťahu k tomuto vplyvu.
AR 47. Podnik zváži, či a ako sú jeho procesy na riadenie významných rizík súvisiacich s vlastnou pracovnou silou integrované do jeho existujúcich procesov na riadenie rizika.
AR 48. Pri zverejňovaní zdrojov pridelených na riadenie významných vplyvov môže podnik vysvetliť, ktoré interné funkcie sa podieľajú na riadení týchto vplyvov a aké druhy opatrení prijímajú na riešenie negatívnych a dosahovanie pozitívnych vplyvov.
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie S1-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov, ako aj rizík a príležitostí
AR 49. ►C1 Pri zverejňovaní informácií o cieľových hodnotách v súlade s odsekom 44 môže podnik zverejniť informácie o: ◄
zamýšľaných výsledkoch, ktoré sa majú dosiahnuť v živote určitého počtu osôb vo vlastnej pracovnej sile;
stabilite cieľových hodnôt v priebehu času, pokiaľ ide o vymedzenie pojmov a metodiky, aby sa umožnila ich porovnateľnosť v čase, a/alebo
štandardoch alebo záväzkoch, na ktorých sú tieto cieľové hodnoty založené (napríklad kódexy správania, politiky získavania zdrojov, globálne rámce alebo priemyselné kódexy).
AR 50. Cieľové hodnoty týkajúce sa rizík a príležitostí môžu byť rovnaké ako cieľové hodnoty týkajúce sa vplyvov alebo sa od nich môžu líšiť. Napríklad cieľová hodnota dosiahnuť primerané mzdy pre pracovníkov, ktorí nie sú zamestnancami podniku, by mohla znížiť vplyvy na tieto osoby a zároveň znížiť súvisiace riziká z hľadiska kvality a spoľahlivosti ich výstupu.
AR 51. Podnik môže takisto rozlišovať medzi krátkodobými, strednodobými a dlhodobými cieľovými hodnotami, ktoré sa vzťahujú na ten istý záväzok politiky. Podnik môže mať napríklad dlhodobú cieľovú hodnotu dosiahnuť do roku 2030 zníženie počtu incidentov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ktoré postihujú vodičov, o 80 % a krátkodobú cieľovú hodnotu znížiť počet nadčasových hodín vodičov dodávok o x % pri zachovaní ich príjmov do roku 2024.
AR 52. Pri úprave alebo nahradení cieľovej hodnoty v období vykazovania môže podnik túto zmenu vysvetliť krížovým odkazom na významné zmeny v obchodnom modeli alebo na širšie zmeny v prijatom štandarde alebo právnych predpisoch, z ktorých je daná cieľová hodnota odvodená, s cieľom poskytnúť kontextové informácie v zmysle ESRS 2 BP-2 Zverejňovanie informácií v súvislosti s osobitnými okolnosťami.
Požiadavka na zverejňovanie S1-6 – Charakteristiky zamestnancov podniku
AR 53. Táto požiadavka na zverejňovanie sa vzťahuje na všetkých zamestnancov, ktorí vykonávajú prácu pre ktorýkoľvek subjekt podniku zahrnutý do vykazovania informácií o udržateľnosti.
AR 54. Poskytnutie rozčlenenia zamestnancov podľa krajín poskytuje prehľad o distribúcii činnosti v jednotlivých krajinách. Počet zamestnancov v každej krajine je takisto kľúčovým faktorom mnohých práv pracovníkov a zástupcov pracovníkov na informácie, konzultácie a účasť, a to tak v acquis Únie v oblasti pracovného práva (napríklad smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/38/ES ( 101 )„smernica o európskych zamestnaneckých radách“ a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/14/ES ( 102 )„smernica o informovaní a poradách“), ako aj vo vnútroštátnom práve (napríklad práva zriadiť zamestnaneckú radu alebo mať zastúpenie zamestnancov vo vrcholových orgánoch). Poskytnutie členenia zamestnancov podľa pohlavia a typu pracovnoprávneho vzťahu dáva prehľad o rodovom zastúpení v podniku. Poskytnutie rozčlenenia zamestnancov podľa regiónov navyše dáva prehľad o regionálnych rozdieloch. Región môže odkazovať na krajinu alebo iné geografické lokality, ako je napríklad región v rámci krajiny alebo svetový región.
AR 55. Podnik zverejní požadované informácie v týchto tabuľkových formátoch:
Tabuľka 1
Vzor pre prezentáciu informácií o počte zamestnancov podľa pohlavia
Rodové otázky |
Počet zamestnancov (počet osôb) |
Muž |
|
Žena |
|
Iné |
|
Nevykázané |
|
Spolu Zamestnanci |
|
V niektorých členských štátoch je v súčasnosti možné, aby sa osoby zákonne zaregistrovali ako osoby tretieho, často neutrálneho pohlavia, ktoré je v tabuľke vyššie kategorizované ako „iné“. Ak však podnik zverejňuje údaje o zamestnancoch tam, kde to nie je možné, môže to vysvetliť a uviesť, že kategória „iné“ sa neuplatňuje.
Tabuľka 2
Vzor pre prezentáciu počtu zamestnancov v krajinách, kde má podnik najmenej 50 zamestnancov, ktorí predstavujú najmenej 10 % celkového počtu jeho zamestnancov.
Krajina |
Počet zamestnancov (počet osôb) |
Krajina A |
|
Krajina B |
|
Krajina C |
|
Krajina D |
|
Tabuľka 3
Vzor prezentovania informácií o zamestnancoch podľa typu zmluvy rozčlenených podľa pohlavia (počet zamestnancov alebo ekvivalent plného pracovného času) (vykazovanie zamestnancov na plný úväzok a zamestnancov na kratší pracovný čas je dobrovoľné)
[Obdobie vykazovania] |
||||
ŽENA |
MUŽ |
INÉ (*1) |
NEZVEREJNENÉ |
SPOLU |
Počet zamestnancov (počet zamestnancov/ekvivalent plného pracovného času) |
||||
|
|
|
|
|
Počet stálych zamestnancov (počet zamestnancov/ekvivalent plného pracovného času) |
||||
|
|
|
|
|
Počet dočasných zamestnancov (počet zamestnancov/ekvivalent plného pracovného času) |
||||
|
|
|
|
|
Počet zamestnancov na nezaručený počet hodín (počet zamestnancov/ekvivalent plného pracovného času) |
||||
|
|
|
|
|
Počet zamestnancov na plný pracovný čas (počet zamestnancov/ekvivalent plného pracovného času) |
||||
|
|
|
|
|
Počet zamestnancov na kratší pracovný čas (počet zamestnancov/ekvivalent plného pracovného času) |
||||
|
|
|
|
|
(*1)
Pohlavie, ako ho uvádzajú samotní zamestnanci. |
Tabuľka 4
Vzor prezentovania informácií o zamestnancoch podľa typu zmluvy rozčlenených podľa regiónu (počet zamestnancov alebo ekvivalent plného pracovného času) (vykazovanie zamestnancov na plný úväzok a zamestnancov na kratší pracovný čas je dobrovoľné)
[Obdobie vykazovania] |
||
REGIÓN A |
REGIÓN B |
SPOLU |
Počet zamestnancov (počet zamestnancov/ekvivalent plného pracovného času) |
||
|
|
|
Počet stálych zamestnancov (počet zamestnancov/ekvivalent plného pracovného času) |
||
|
|
|
Počet dočasných zamestnancov (počet zamestnancov/ekvivalent plného pracovného času) |
||
|
|
|
Počet zamestnancov na nezaručený počet hodín (počet zamestnancov/ekvivalent plného pracovného času) |
||
|
|
|
Počet zamestnancov na plný pracovný čas (počet zamestnancov/ekvivalent plného pracovného času) |
||
|
|
|
Počet zamestnancov na kratší pracovný čas (počet zamestnancov/ekvivalent plného pracovného času) |
||
|
|
|
AR 56. Vymedzenia pojmov stály zamestnanec, dočasný zamestnanec, zamestnanec na nezaručený počet hodín, zamestnanec na plný úväzok a zamestnanec na kratší pracovný čas sa v jednotlivých krajinách líšia. Ak má podnik zamestnancov vo viac ako jednej krajine, na výpočet údajov na úrovni krajiny použije vymedzenie pojmov podľa vnútroštátnych právnych predpisov krajín, v ktorých zamestnanci sídlia. Údaje na úrovni krajiny sa potom spočítajú, aby sa vypočítali celkové čísla, bez ohľadu na rozdiely vo vnútroštátnych právnych vymedzeniach pojmov. Zamestnanci na nezaručený počet hodín sú v podniku zamestnaní bez záruky minimálneho alebo pevného počtu pracovných hodín. Od zamestnanca sa môže vyžadovať, aby bol pripravený pracovať podľa potreby, ale podnik nie je zmluvne povinný poskytovať zamestnancovi minimálny alebo pevný počet pracovných hodín za deň, týždeň alebo mesiac. Do tejto kategórie patria napríklad príležitostní zamestnanci, zamestnanci, ktorí majú pracovné zmluvy na nula hodín, a zamestnanci na zavolanie.
AR 57. Zverejňovanie počtu zamestnancov na konci obdobia vykazovania poskytuje informácie k danému časovému momentu bez zachytávania výkyvov počas obdobia vykazovania. Pri zverejňovaní týchto počtov v priemeroch za obdobie vykazovania sa zohľadňujú výkyvy počas obdobia vykazovania.
AR 58. Kvantitatívne údaje, ako napríklad počet dočasných zamestnancov alebo zamestnancov na kratší pracovný čas, pravdepodobne nebudú samy osebe postačovať. Napríklad vysoký podiel dočasných zamestnancov alebo zamestnancov na kratší pracovný čas by mohol naznačovať nedostatok istoty zamestnania pre zamestnancov, ale rovnako by mohol signalizovať pružnosť na pracovisku, ak sa ponúka ako dobrovoľná voľba. Z tohto dôvodu je podnik povinný zverejniť kontextové informácie, ktoré pomôžu používateľom informácií interpretovať tieto údaje. Podnik môže vysvetliť dôvody dočasného zamestnania. Príkladom takéhoto dôvodu je nábor zamestnancov na vykonanie práce na dočasnom alebo sezónnom projekte alebo akcii. Ďalším príkladom je štandardná prax ponúkania dočasného pracovného pomeru (napríklad na šesť mesiacov) novým zamestnancom predtým, ako im bude ponúknutý trvalý pracovný pomer. Podnik môže takisto vysvetliť dôvody zamestnania na nezaručený počet hodín.
AR 59. Na účely výpočtu fluktuácie vlastných zamestnancov podnik vypočíta súhrnný počet zamestnancov, ktorí odídu dobrovoľne alebo z dôvodu prepustenia, odchodu do dôchodku alebo úmrtia pri výkone služby. Podnik použije toto číslo v čitateli miery fluktuácie zamestnancov a môže určiť menovateľa použitého na výpočet tejto miery a opísať jej metodiku.
AR 60. Ak nie sú k dispozícii údaje s podrobnými informáciami, podnik použije odhad počtu zamestnancov alebo pomerov zamestnancov v súlade s ESRS 1 a jasne uvedie, kde sa odhady použili.
Požiadavka na zverejňovanie S1-7 – Charakteristiky pracovníkov vlastnej pracovnej sily, ktorí nie sú zamestnancami podniku
AR 61. Táto požiadavka na zverejňovanie poskytuje prehľad o prístupe podniku k zamestnaniu, ako aj o rozsahu a povahe vplyvov vyplývajúcich z jeho postupov zamestnávania. Poskytuje aj kontextové informácie, ktoré pomáhajú pochopiť informácie uvedené v iných zverejneniach. Toto zverejňovanie sa týka individuálnych dodávateľov, ktorí podniku poskytujú pracovnú silu („samostatne zárobkovo činné osoby“), ako aj pracovníkov, ktorých poskytujú podniky primárne pôsobiace v oblasti „sprostredkovania práce“ (kód NACE N78). Ak sú všetky osoby vykonávajúce prácu pre podnik zamestnancami a podnik nemá medzi zamestnancami žiadne osoby, ktoré nie sú zamestnancami, táto požiadavka na zverejňovanie nie je pre podnik významná; napriek tomu môže podnik uviesť túto skutočnosť pri zverejňovaní informácií požadovaných v požiadavke na zverejňovanie S1-6 ako kontextové informácie, keďže tieto informácie môžu byť relevantné pre používateľov vyhlásenia o udržateľnosti.
AR 62. Príklady dodávateľov (samostatne zárobkovo činných osôb) v rámci vlastnej pracovnej sily podniku zahŕňajú: dodávateľov najatých podnikom na vykonávanie prác, ktoré by inak vykonával zamestnanec; dodávateľov najatých podnikom na vykonávanie prác na verejnom priestranstve (napr. na ceste, na ulici); dodávateľov najatých podnikom na dodanie diela/služby priamo na pracovisku klienta organizácie. K príkladom osôb zamestnaných treťou stranou pôsobiacou v oblasti „sprostredkovania práce“ patria osoby, ktorých práca je pod vedením podniku: osoby, ktoré vykonávajú rovnakú prácu, akú vykonávajú zamestnanci, napríklad osoby, ktoré zastupujú zamestnancov, ktorí sú dočasne neprítomní (z dôvodu choroby, dovolenky, rodičovskej dovolenky atď.); osoby, ktoré vykonávajú pravidelnú prácu na tom istom pracovisku ako zamestnanci, a pracovníci, ktorí sú dočasne vyslaní z iného členského štátu EÚ pracovať pre podnik („vyslaní pracovníci“). K príkladom pracovníkov v hodnotovom reťazci (a teda pracovníkov, ktorí nie sú súčasťou vlastnej pracovnej sily podniku a sú vykazovaní v rámci ESRS S2) patria: pracovníci dodávateľa najatého podnikom, ktorí pracujú v priestoroch dodávateľa s použitím pracovných metód dodávateľa; pracovníci „downstreamového“ subjektu, ktorý nakupuje tovar alebo služby od podniku, a pracovníci dodávateľa zariadenia do podniku, ktorí na jednom alebo viacerých pracoviskách podniku vykonávajú pravidelnú údržbu zariadenia dodávateľa (napríklad kopírovacieho stroja) na základe zmluvy medzi dodávateľom zariadenia a podnikom.
AR 63. Ak podnik nemôže vykázať presné údaje, na zverejnenie počtu osôb vo svojej vlastnej pracovnej sile, ktorí nie sú zamestnancami, použije odhady podľa ustanovení v ESRS 1 s presnosťou na desať, alebo ak počet ľudí v jeho vlastnej pracovnej sile, ktorí nie sú zamestnancami, je väčší ako 1 000 , s presnosťou na 100 a vysvetlí to. Okrem toho jasne identifikuje informácie, ktoré pochádzajú zo skutočných údajov a odhadov.
AR 64. Zverejňovanie počtu osôb vo vlastnej pracovnej sile podniku, ktorí nie sú zamestnancami, na konci obdobia vykazovania poskytuje informácie k danému časovému momentu bez zachytávania výkyvov počas obdobia vykazovania. Pri zverejňovaní tohto čísla ako priemeru za obdobie vykazovania sa zohľadňujú výkyvy počas obdobia vykazovania a používateľom môže poskytnúť prehľadnejšie a relevantnejšie informácie.
AR 65. Informácie zverejnené podnikom umožňujú používateľom pochopiť, ako sa počet pracovníkov vlastnej pracovnej sily, ktorí nie sú zamestnancami podniku, mení počas obdobia vykazovania alebo v porovnaní s predchádzajúcim obdobím vykazovania (t. j. či sa počet zvýšil alebo znížil). Podnik môže takisto zverejniť dôvody výkyvov. Napríklad nárast počtu pracovníkov, ktorí nie sú zamestnancami podniku, počas obdobia vykazovania, môže byť spôsobený sezónnou udalosťou. Naopak, pokles počtu pracovníkov, ktorí nie sú zamestnancami podniku, v porovnaní s predchádzajúcim obdobím vykazovania mohol byť spôsobený dokončením dočasného projektu. Ak podnik zverejní výkyvy, vysvetlí aj kritériá použité na určenie toho, ktoré výkyvy zverejňuje. Ak počas obdobia vykazovania alebo medzi súčasným a predchádzajúcim obdobím vykazovania nedôjde k významným výkyvom v počte pracovníkov, ktorí nie sú zamestnancami podniku, podnik môže zverejniť túto informáciu.
Požiadavka na zverejňovanie S1-8 – Pokrytie kolektívnym vyjednávaním a sociálny dialóg
Pokrytie kolektívnym vyjednávaním
AR 66. Percentuálny podiel zamestnancov, na ktorých sa vzťahujú kolektívne zmluvy, sa vypočíta podľa tohto vzorca:
AR 67. Zamestnanci vo vlastnej pracovnej sile podniku, na ktorých sa vzťahujú kolektívne zmluvy, sú jednotlivci, na ktorých je podnik povinný túto dohodu uplatňovať. To znamená, že ak sa na žiadneho zo zamestnancov nevzťahuje kolektívna zmluva, uvádzaný percentuálny podiel je nulový. Zamestnanec vo vlastnej pracovnej sile podniku, na ktorého sa vzťahuje viac ako jedna kolektívna zmluva, sa musí započítať iba raz.
AR 68. Táto požiadavka nie je zameraná na získanie percentuálneho podielu zamestnancov zastúpených zamestnaneckou radou alebo patriacich do odborových zväzov, ktorý môže byť odlišný. Percentuálny podiel zamestnancov, na ktorých sa vzťahujú kolektívne zmluvy, môže byť vyšší ako percentuálny podiel zamestnancov, ktorí sú členmi odborového zväzu, keď sa kolektívne zmluvy vzťahujú na členov odborov aj nečlenov odborov. Prípadne môže byť percentuálny podiel zamestnancov, na ktorých sa vzťahujú kolektívne zmluvy, nižší ako percentuálny podiel zamestnancov, ktorí sú členmi odborového zväzu. Môže ísť o prípad, keď nie sú k dispozícii žiadne kolektívne zmluvy alebo keď sa kolektívne zmluvy nevzťahujú na všetkých zamestnancov, ktorí sú členmi odborového zväzu.
Sociálny dialóg
AR 69. Na výpočet informácií požadovaných podľa odseku 63 písm. a) podnik určí, v ktorých krajinách Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP) má významnú zamestnanosť (t. j. aspoň 50 zamestnancov, ktorí predstavujú najmenej 10 % jeho celkového počtu zamestnancov). Za tieto krajiny vykáže percentuálny podiel zamestnancov v danej krajine, ktorí sú zamestnaní v zariadeniach, v ktorých zamestnancov zastupujú zástupcovia pracovníkov. Podnik je vymedzený ako akákoľvek prevádzka, v ktorej podnik vykonáva nie prechodnú hospodársku činnosť s použitím ľudských zdrojov a tovarov. Medzi príklady patrí: továreň, pobočka maloobchodného reťazca alebo ústredie podniku. V prípade krajín, v ktorých je len jeden podnik, bude uvádzaný percentuálny podiel buď 100 % alebo 0 %.
AR 70. Informácie na základe tejto požiadavky na zverejňovanie sa budú vykazovať takto:
Tabuľka 1
Vzor pre vykazovanie pokrytia kolektívnym vyjednávaním a sociálneho dialógu
|
Pokrytie kolektívnym vyjednávaním |
Sociálny dialóg |
|
Úroveň pokrytia |
Zamestnanci – EHP (pre krajiny s > 50 zamestnancami, čo predstavuje > 10 % celkového počtu zamestnancov.) |
Zamestnanci – mimo EHP (odhad pre regióny s > 50 zamestnancami, čo predstavuje > 10 % celkového počtu zamestnancov) |
Zastupovanie na pracovisku (iba EHP) (pre krajiny s > 50 zamestnancami, čo predstavuje > 10 % celkového počtu zamestnancov) |
0 – 19 % |
|
Región A |
|
20 – 39 % |
Krajina A |
Región B |
|
40 – 59 % |
Krajina B |
|
Krajina A |
60 – 79 % |
|
|
Krajina B |
80 – 100 % |
|
|
|
Požiadavka na zverejňovanie S1-9 – Metriky rozmanitosti
AR 71. Pri príprave zverejnenia o rodových otázkach vo vrcholovom manažmente podnik použije vymedzenie pojmu vrcholový manažment ako jednu a dve úrovne pod správnymi a dozornými orgánmi, pokiaľ tento pojem už nebol vymedzený pri činnosti podniku a nelíši sa od predchádzajúceho opisu. V takomto prípade môže podnik použiť svoje vlastné vymedzenie pojmu pre vrcholový manažment a zverejniť túto skutočnosť a svoje vlastné vymedzenie pojmu.
Požiadavka na zverejňovanie S1-10 – Primerané mzdy
AR 72. Najnižšia mzda sa vypočíta pre najnižšiu kategóriu odmeny s výnimkou stážistov a učňov. Pri tomto výpočte sa má vychádzať zo základnej mzdy a akýchkoľvek pevných dodatočných platieb, ktoré sú garantované všetkým zamestnancom. Najnižšia mzda sa posudzuje samostatne pre každú krajinu, v ktorej podnik pôsobí, okrem krajín mimo EHP, keď je príslušná primeraná alebo minimálna mzda vymedzená na nižšej ako vnútroštátnej úrovni.
AR 73. Referenčná hodnota primeranej mzdy použitá na porovnanie s najnižšou mzdou nesmie byť nižšia ako:
v EHP: minimálna mzda stanovená v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a z Rady (EÚ) 2022/2041 ( 103 ) o primeraných minimálnych mzdách v Európskej únii. V období do nadobudnutia účinnosti smernice (EÚ) 2022/2041, ak v krajine EHP nie je platná minimálna mzda určená právnymi predpismi alebo kolektívnym vyjednávaním, podnik použije referenčnú hodnotu primeranej mzdy, ktorá buď nebude nižšia ako minimálna mzda v susednej krajine s podobným sociálno-ekonomickým postavením, alebo nebude nižšia ako najčastejšie uvádzaná medzinárodná norma, ako napríklad 60 % mediánu mzdy v krajine a 50 % priemernej hrubej mzdy.
mimo EHP:
úroveň miezd stanovená v akýchkoľvek existujúcich medzinárodných, vnútroštátnych alebo regionálnych právnych predpisoch, úradných normách alebo kolektívnych zmluvách, ktoré sú založené na posúdení úrovne mzdy potrebnej na dôstojnú životnú úroveň;
ak žiadny z nástrojov uvedených v bode i) neexistuje, akákoľvek národná alebo regionálna minimálna mzda stanovená právnymi predpismi alebo kolektívnym vyjednávaním, alebo
ak žiadny z nástrojov uvedených v bode i) alebo ii) neexistuje, akákoľvek referenčná hodnota, ktorá spĺňa kritériá stanovené v Iniciatíve pre udržateľný obchod (IDH) (Plán pre životné minimum – platforma na zabezpečenie životného minima v dodávateľských reťazcoch), vrátane príslušných referenčných hodnôt zosúladených s metodikou inštitútu Anker alebo poskytnutých nadáciou Wage Indicator Foundation, prípadne sieťou Fair Wage Network, a to za predpokladu, že je zabezpečená nadradenosť kolektívneho vyjednávania, pokiaľ ide o stanovenie pracovných podmienok.
AR 74. V smernici (EÚ) 2022/2041 o primeraných minimálnych mzdách v Európskej únii sa uvádzajú orientačné referenčné hodnoty bežne používané na medzinárodnej úrovni, ako je 60 % mediánu hrubej mzdy a 50 % priemernej hrubej mzdy, a/alebo orientačné referenčné hodnoty používané na vnútroštátnej úrovni. Údaje pre orientačné hodnoty 60 % národného mediánu hrubej mzdy alebo 50 % národnej priemernej hrubej mzdy možno získať z európskeho výberového zisťovania pracovných síl.
Požiadavka na zverejňovanie S1-11 – Sociálna ochrana
AR 75. Sociálna ochrana sa vzťahuje na všetky opatrenia, ktoré poskytujú prístup k zdravotnej starostlivosti a podpore príjmu v prípade náročných životných udalostí, ako je strata zamestnania, choroba a potreba lekárskej starostlivosti, pôrod a výchova dieťaťa alebo odchod do dôchodku a potreba dôchodku.
Požiadavka na zverejňovanie S1-12 – Osoby so zdravotným postihnutím
AR 76. Pri zverejňovaní informácií požadovaných v odseku 77 týkajúcich sa osôb so zdravotným postihnutím podnik poskytne všetky kontextové informácie potrebné na pochopenie údajov a spôsobu zostavenia údajov (metodika), ako sú informácie o vplyve rôznych právnych vymedzení osôb so zdravotným postihnutím v rôznych krajinách, v ktorých podnik pôsobí.
Požiadavka na zverejňovanie S1-13 – Metriky odbornej prípravy a rozvoja zručností
AR 77. Pravidelné preskúmanie výkonnosti je vymedzené ako preskúmanie na základe kritérií, s ktorými je oboznámený zamestnanec a jeho nadriadený, ktoré sa vykonáva s vedomím zamestnanca najmenej raz ročne. Preskúmanie môže zahŕňať hodnotenie vykonávané priamym nadriadeným pracovníka, jeho kolegami alebo širším okruhom zamestnancov. Do preskúmania sa môže zapojiť aj oddelenie ľudských zdrojov. Na zverejnenie informácií požadovaných v odseku 83 písm. a) podnik použije údaje o počte zamestnancov uvedené v požiadavke na zverejňovanie ESRS S1-6 v menovateli na výpočet:
počtu/podielu preskúmania výkonnosti na zamestnanca a
počtu preskúmaní v pomere k dohodnutému počtu preskúmaní zo strany manažmentu.
AR 78. Na zverejnenie priemeru požadovaného podľa odseku 83 písm. b) podnik vykoná tento výpočet: celkový počet hodín odbornej prípravy, ktoré boli zamestnancom ponúknuté a ktoré absolvovali, podľa pohlavia vydelený celkovým počtom zamestnancov podľa pohlavia. Pre celkový priemer odbornej prípravy a priemer podľa pohlavia sa použijú údaje o počte zamestnancov pre celkovú zamestnanosť a zamestnanosť podľa pohlavia uvedené v požiadavke na zverejňovanie ESRS S1-6.
AR 79. Kategórie zamestnancov predstavujú členenie zamestnancov podľa úrovne (napríklad vyšší manažment, stredný manažment) alebo funkcie (napríklad technická, administratívna, výrobná). Tieto informácie sú odvodené z vlastného systému ľudských zdrojov podniku. Pri kategorizácii pracovnej sily podnik vymedzí primerané a zmysluplné kategórie zamestnancov, ktoré používateľom informácií umožnia pochopiť rôzne ukazovatele výkonnosti medzi kategóriami. Podnik môže prezentovať kategóriu pre zamestnancov na výkonnej úrovni a zamestnancov mimo výkonnej úrovne.
Požiadavka na zverejňovanie S1-14 – Metriky zdravia a bezpečnosti
AR 80. V súvislosti s odsekom 88 písm. a) sa percentuálny podiel vlastnej pracovnej sily, na ktorú sa vzťahuje podnikový systém riadenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, zverejňuje na základe počtu zamestnancov, a nie na základe ekvivalentu plného pracovného času.
AR 81. Pokiaľ ide o odsek 90, ak systém riadenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v podniku alebo jeho niektoré časti podliehali internému auditu alebo externej certifikácii, podnik môže uviesť túto skutočnosť alebo jej absenciu a podľa potreby základné normy pre takéto audity/certifikácie.
AR 82. Úmrtia sa môžu uvádzať oddelene podľa toho, či boli spôsobené pracovnými úrazmi a či boli dôsledkom zlého zdravotného stavu súvisiaceho s prácou.
Usmernenie k téme „súvisiace s prácou“
AR 83. Pracovné úrazy a zlý zdravotný stav súvisiaci s prácou vznikajú v dôsledku vystavenia rizikám pri práci. Napriek tomu sa môžu vyskytnúť aj iné typy incidentov, ktoré nesúvisia so samotnou prácou. Vo všeobecnosti sa napr. tieto incidenty nepovažujú za súvisiace s prácou, pokiaľ nie je v príslušných vnútroštátnych právnych predpisoch uvedené inak:
osoba na pracovisku utrpí srdcový infarkt pri práci, ktorý nesúvisí s prácou;
osoba na pracovisku pri jazde vozidlom do práce alebo z práce sa zraní pri automobilovej nehode (keď riadenie vozidla nie je súčasťou práce a prepravu neorganizoval podnik) a
osoba na pracovisku s epilepsiou utrpí pri práci záchvat, ktorý nesúvisí s prácou.
AR 84. Pokiaľ ide o cestovanie za prácou, úrazy a zlý zdravotný stav, ku ktorým dôjde počas cestovania osoby, súvisia s prácou, ak osoba v čase úrazu alebo zlého zdravotného stavu vykonávala pracovnú činnosť „v záujme zamestnávateľa“. K príkladom takýchto činností patrí cestovanie za kontaktnými osobami zákazníka a späť, vykonávanie pracovných úloh, a poskytovanie pohostenia alebo účasť na pohostení s cieľom uzavrieť, prerokovať alebo podporiť obchod (na pokyn zamestnávateľa). Ak je za dochádzanie do zamestnania zodpovedný podnik, incidenty, ktoré sa vyskytli počas dochádzania, sa považujú za súvisiace s prácou. Incidenty, ktoré sa vyskytnú počas cestovania, mimo zodpovednosti podniku (t. j. pravidelné dochádzanie do práce a z práce), sa však môžu vykázať samostatne za predpokladu, že podnik má takéto údaje k dispozícii za celý podnik.
AR 85. Pokiaľ ide o prácu z domu, úrazy a zlý zdravotný stav, ku ktorým dochádza pri práci z domu, s prácou súvisia, ak k úrazu alebo zlému zdravotnému stavu dôjde počas výkonu práce z domu a zranenie alebo zlý zdravotný stav priamo súvisia skôr s výkonom práce ako so všeobecným domácim prostredím.
AR 86. Pokiaľ ide o duševnú chorobu, táto sa považuje za súvisiacu s prácou, ak ju dotknutá osoba dobrovoľne oznámila a je doložená posudkom kvalifikovaného zdravotníckeho pracovníka s príslušnou odbornou prípravou a praxou a ak sa v takomto posudku uvádza, že choroba súvisí s prácou.
AR 87. Zdravotné problémy vyplývajúce napríklad z fajčenia, zneužívania drog a alkoholu, fyzickej nečinnosti, nezdravej stravy a psychosociálnych faktorov nesúvisiacich s prácou sa nepovažujú za súvisiace s prácou.
AR 88. Choroby z povolania sa nepovažujú za pracovné úrazy, sú však zahrnuté do zlého zdravotného stavu súvisiaceho s prácou.
Usmernenie k výpočtu miery pracovných úrazov
AR 89. Pri výpočte miery pracovných úrazov podnik vydelí príslušný počet prípadov celkovým počtom odpracovaných hodín osobami vo svojej vlastnej pracovnej sile a vynásobí číslom 1 000 000 . Tieto miery teda predstavujú počet príslušných prípadov na jeden milión odpracovaných hodín. Miera založená na počte 1 000 000 odpracovaných hodín udáva počet pracovných úrazov na 500 osôb pracujúcich na plný pracovný čas v priebehu jedného roka. Na účely porovnateľnosti sa miera na základe 1 000 000 odpracovaných hodín použije aj v prípade podnikov s menej ako 500 zamestnancami.
AR 90. Ak podnik nevie priamo vypočítať počet odpracovaných hodín, môže ho odhadnúť na základe bežného alebo štandardného pracovného času, pričom zohľadní nároky na obdobia platenej neprítomnosti v práci (napríklad platená dovolenka, platená nemocenská dovolenka, štátne sviatky) a vysvetlí to vo svojich zverejneniach.
AR 91. Podnik zahrnie úmrtia v dôsledku pracovného úrazu do kalkulácie počtu a miery preukázateľných pracovných úrazov.
Usmernenie k preukázateľnému zlému zdravotnému stavu súvisiacemu s prácou
AR 92. Zlý zdravotný stav súvisiaci s prácou môže zahŕňať akútne, opakujúce sa a chronické zdravotné problémy spôsobené alebo zhoršené pracovnými podmienkami alebo postupmi. Patria sem muskuloskeletálne poruchy, kožné a respiračné ochorenia, zhubné nádory, choroby spôsobené fyzikálnymi činiteľmi (napríklad strata sluchu spôsobená hlukom, choroby spôsobené vibráciami) a duševné choroby (napríklad úzkosť, posttraumatická stresová porucha). Na účely požadovaných zverejnení podnik do svojho zverejňovania zahrnie prinajmenšom tie prípady, ktoré sú uvedené v zozname chorôb z povolania MOP.
AR 93. V kontexte tohto štandardu muskuloskeletálne poruchy súvisiace s prácou patria do kategórie zlého zdravotného stavu súvisiaceho s prácou (a nie do kategórie zranení).
AR 94. Prípady, ktoré sa zverejnia v odseku 88 písm. d), sa týkajú prípadov zlého zdravotného stavu súvisiaceho s prácou, ktoré boli oznámené podniku alebo ich podnik identifikoval pomocou zdravotného dohľadu počas obdobia vykazovania. Podnik môže byť informovaný o prípadoch zlého zdravotného stavu spojeného s prácou na základe správ dotknutých osôb, agentúr poskytujúcich náhradu škody alebo zdravotníckych pracovníkov. Zverejňovanie informácií môže zahŕňať prípady zlého zdravotného stavu spojeného s prácou, ktoré boli zistené počas obdobia vykazovania medzi bývalými zamestnancami podniku.
Usmernenie o počte neodpracovaných dní
AR 95. Podnik do neodpracovaných dní zahrnie prvý úplný deň a posledný deň neprítomnosti. Pri výpočte by sa mali brať do úvahy kalendárne dni, takže aj dni, keď dotknutá osoba nemá byť v práci (napríklad víkendy, štátne sviatky), sa budú považovať za neodpracované dni.
Požiadavka na zverejňovanie S1-15 – Rovnováha medzi pracovným a súkromným životom
AR 96. Rodinná dovolenka zahŕňa materskú dovolenku, otcovskú dovolenku, rodičovskú dovolenku a opatrovateľskú dovolenku, ktorá je k dispozícii na základe vnútroštátneho práva alebo kolektívnych zmlúv. Na účely tohto štandardu sú tieto pojmy vymedzené takto:
materská dovolenka (nazývaná aj tehotenská dovolenka): pracovné voľno pre zamestnané ženy priamo v období okolo pôrodu (alebo v niektorých krajinách osvojenia);
otcovská dovolenka: pracovné voľno pre otcov alebo pre rovnocenných druhých rodičov, ak sú uznaní vo vnútroštátnom práve a v rozsahu, v akom sú v ňom uznaní, pri príležitosti narodenia alebo osvojenia dieťaťa na účely poskytovania starostlivosti;
rodičovská dovolenka: pracovné voľno pre rodičov z dôvodu narodenia alebo osvojenia dieťaťa na účely starostlivosti o toto dieťa, ako ho vymedzuje každý členský štát;
opatrovateľská dovolenka: voľno pre pracovníkov na poskytovanie osobnej starostlivosti alebo podpory rodinnému príslušníkovi alebo osobe žijúcej v tej istej domácnosti, ktorá potrebuje značnú starostlivosť alebo podporu zo závažného zdravotného dôvodu, ako ho vymedzuje každý členský štát.
AR 97. Pokiaľ ide o odsek 93 písm. a), zamestnanci majú nárok na rodinnú dovolenku, ak sa na nich vzťahujú právne predpisy, organizačné politiky, dohody, zmluvy alebo kolektívne zmluvy, ktoré obsahujú nároky na rodinnú dovolenku, a ak svoj nárok podniku oznámili alebo o ňom podnik vie.
Požiadavka na zverejňovanie S1-16 – Metriky odmeňovania (rozdiel v odmeňovaní žien a mužov a celkové odmeňovanie)
Rozdiel v odmeňovaní
AR 98. Pri zostavovaní informácií požadovaných podľa odseku 97 písm. a) o rozdiele v odmeňovaní žien a mužov (nazývaný aj ako „rodový rozdiel v odmeňovaní“) podnik použije túto metodiku:
zahrnie úroveň hrubej hodinovej mzdy všetkých zamestnancov a
na výpočet rodového rozdielu v odmeňovaní použije tento vzorec:
AR 99. Pri zverejňovaní informácií požadovaných podľa odseku 97 písm. a) podnik poskytne všetky kontextové informácie potrebné na pochopenie údajov a spôsobu ich zostavenia (metodika). Môžu sa uviesť informácie o tom, ako objektívne faktory, napríklad druh práce či krajina zamestnania, ovplyvňujú rodový rozdiel v odmeňovaní.
AR 100. Miera rodového rozdielu v odmeňovaní podniku sa vykazuje za súčasné obdobie vykazovania, a ak bola vykázaná v predchádzajúcich správach o udržateľnosti, tak za predchádzajúce dve obdobia vykazovania.
Pomer celkovej odmeny
AR 101. Pri zostavovaní informácií požadovaných podľa odseku 97 písm. b) podnik:
zahrnie všetkých zamestnancov;
zváži v závislosti od politík odmeňovania podniku všetky tieto aspekty:
základný plat, ktorý je súčtom garantovanej, krátkodobej a nemennej peňažnej odmeny;
peňažné dávky, ktoré sú súčtom základného platu a peňažných príspevkov, prémií, provízií, peňažných podielov na zisku a iných foriem variabilných peňažných platieb;
vecné dávky, ako sú autá, súkromné zdravotné poistenie, životné poistenie, wellness programy, a
priama odmena, ktorá je súčtom peňažných dávok, vecných dávok a celkovej reálnej hodnoty všetkých ročných dlhodobých stimulov (napríklad odmena v podobe akciových opcií, obmedzených akcií alebo podielových listov, výkonnostných akcií alebo podielových listov, fantómových akcií, práv na zhodnotenie akcií a dlhodobé peňažné odmeny);
použije na vytvorenie pomeru celkovej ročnej odmeny tento vzorec:
AR 102. Na ilustráciu kontextových informácií môže podnik poskytnúť vysvetlenie na umožnenie pochopenia údajov a spôsobu ich zostavenia (metodika). Kvantitatívne údaje, ako napríklad pomer celkovej ročnej odmeny, nemusia byť samy osebe dostatočné na pochopenie rozdielov v odmeňovaní a faktorov, ktoré ich ovplyvňujú. Napríklad pomery odmeňovania môžu byť ovplyvnené veľkosťou podniku (napríklad výnosom, počtom zamestnancov), jeho odvetvím, jeho stratégiou zamestnanosti (napríklad spoliehanie sa na externých pracovníkov alebo zamestnancov na čiastočný úväzok, vysoký stupeň automatizácie) alebo volatilitou meny.
Požiadavka na zverejňovanie S1-17 – Incidenty, sťažnosti a závažné vplyvy na ľudské práva
AR 103. Okrem informácií požadovaných v odsekoch 103 a 104 podnik môže zverejniť stav incidentov a/alebo sťažností a opatrenia prijaté s ohľadom na:
incidenty preskúmané podnikom;
plány nápravy, ktoré sa vykonávajú;
plány nápravy, ktoré sa vykonali, s výsledkami preskúmanými prostredníctvom bežných procesov interného preskúmania zo strany vedenia a
incidenty, ktoré už nie sú predmetom konania.
AR 104. ►C1 Ak podnik zostaví informácie opísané v požiadavke AR 103, zváži aj toto: ◄
incident už nie je predmetom konania, ak je vyriešený, prípad je dokončený alebo podnik nevyžaduje žiadne ďalšie opatrenie. Incident, pri ktorom sa nevyžaduje žiadne ďalšie opatrenie, môže napríklad zahŕňať prípady, ktoré boli stiahnuté, alebo ak sa už nevyskytujú hlavné okolnosti, ktoré viedli k incidentu;
nápravné opatrenia sú zamerané na údajného obťažovateľa a údajnú obeť. Nápravné opatrenia voči obeti môžu zahŕňať ponuku úhrady jej výdavkov na poradenské stretnutia, poskytnutie plateného pracovného voľna, obnovenie počtu dní dovolenky/neprítomnosti zo zdravotných dôvodov, ak obeť v dôsledku obťažovania utrpela akékoľvek výdavky (napríklad si minula dni dovolenky/neprítomnosti zo zdravotných dôvodov) a
nápravné opatrenia voči obťažovateľovi môžu zahŕňať poskytnutie slovného a/alebo písomného varovania obťažovateľovi, nariadenie poradenstva proti obťažovaniu alebo vyslanie obťažovateľa na príslušný seminár, odbornú prípravu v oblasti zvyšovania povedomia o obťažovaní a jeho prevencie. Ďalšia možnosť je neplatené dočasné prerušenie pracovnej zmluvy. Ak bol obťažovateľ disciplinárne potrestaný, ale s obťažovaním neprestáva, potom sa mu môže uložiť vážnejší disciplinárny trest.
AR 105. Závažné incidenty v oblasti ľudských práv zahŕňajú prípady súdnych sporov, formálne sťažnosti prostredníctvom mechanizmov podávania sťažností podniku alebo tretej strany, závažné obvinenia vo verejných správach alebo v médiách, ak sú spojené s vlastnou pracovnou silou podniku, a podnik nespochybňuje skutočnosť incidentov, ako aj akékoľvek iné závažné vplyvy, o ktorých je podnik informovaný.
AR 106. Okrem informácií požadovaných v odseku 104 podnik môže zverejniť počet závažných incidentov v oblasti ľudských práv, pri ktorých zohrával úlohu pri zabezpečovaní nápravy pre dotknuté osoby počas obdobia vykazovania.
Dodatok A.1
Požiadavky na uplatňovanie týkajúce sa zverejňovania podľa ESRS 2
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS S1 Vlastná pracovná sila. Podporuje uplatňovanie požiadaviek na zverejňovanie podľa ESRS 2 stanovených v tomto štandarde a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu. Poskytuje neúplný zoznam faktorov, ktoré má podnik zohľadniť pri dodržiavaní ESRS 2 SBM-2 a ESRS 2 SBM-3. V tomto dodatku sa neposkytujú vymedzenia uvedených pojmov. Všetky vymedzené pojmy sa nachádzajú v prílohe II: Skratky a slovník pojmov.
Sociálne záležitosti a otázky ľudských práv |
Neúplný zoznam faktorov, ktoré sa majú zohľadniť v posúdení významnosti |
Bezpečné zamestnanie |
% zamestnancov s dočasnými zmluvami, pomer pracovníkov, ktorí nie sú zamestnancami, k zamestnancom, sociálna ochrana |
Pracovný čas |
% zamestnancov s pracovnými zmluvami na čiastočný pracovný úväzok alebo na nula hodín, spokojnosť zamestnancov s pracovným časom |
Primerané mzdy |
Právne vymedzenie primeraných miezd, spravodlivých miezd a minimálnych miezd na úrovni EÚ, na vnútroštátnej alebo miestnej úrovni |
Sociálny dialóg/existencia zamestnaneckých rád/práva pracovníkov na informácie, konzultácie a účasť |
Rozsah pracoviska, cezhraničné zastúpenie a zastúpenie na úrovni vrcholových orgánov prostredníctvom odborových zväzov a/alebo zamestnaneckých rád |
Sloboda združovania/kolektívne vyjednávanie vrátane podielu pracovnej sily, na ktorú sa vzťahujú kolektívne zmluvy |
% vlastnej pracovnej sily, na ktorú sa vzťahujú kolektívne zmluvy, prerušenia pracovnej činnosti |
Rovnováha medzi pracovným a súkromným životom |
Rodinná dovolenka, flexibilný pracovný čas, prístup k starostlivosti o dieťa |
Zdravie a bezpečnosť |
Pokrytie systémom ochrany zdravia a bezpečnosti, miera smrteľných úrazov, úrazy bez smrteľných následkov, zlý zdravotný stav spojený s prácou, neodpracované dni |
Rodová rovnosť a rovnaká odmena za prácu rovnakej hodnoty |
% žien vo vrcholovom manažmente a pracovnej sile, rozdiely v odmeňovaní mužov a žien |
Odborná príprava a rozvoj zručností |
Množstvo a sprístupnenie odbornej prípravy, % zamestnancov s pravidelnými hodnoteniami výkonnosti a rozvoja |
Zamestnanosť a začlenenie osôb so zdravotným postihnutím |
% opatrení v oblasti zamestnanosti a prístupnosti pre zamestnancov so zdravotným postihnutím |
Opatrenia proti násiliu a obťažovaniu na pracovisku |
Prevalencia násilia a obťažovania |
Rozmanitosť |
Zastúpenie žien a/alebo etnických skupín alebo menšín vo vlastnej pracovnej sile. Vekové rozdelenie vo vlastnej pracovnej sile. Percentuálny podiel osôb so zdravotným postihnutím v rámci vlastnej pracovnej sily. |
Detská práca |
Druh prevádzok a geografické oblasti ohrozené detskou prácou |
Nútená práca |
Druh prevádzok a geografické oblasti ohrozené nútenou prácou |
Dodatok A.2
Požiadavky na uplatňovanie týkajúce sa ESRS S1-1 Politiky týkajúce sa vlastnej pracovnej sily
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS S1 Vlastná pracovná sila a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu. Podporuje uplatňovanie požiadaviek týkajúcich sa požiadavky na zverejňovanie ESRS S1-1 pre sociálne záležitosti a otázky ľudských práv s príkladmi zverejnenia:
Sociálne záležitosti a otázky ľudských práv |
Príklady politík: |
Bezpečné zamestnanie |
Politika zákazu prepúšťania, obmedzenia týkajúce sa obnovenia zmlúv na dobu určitú, poskytovanie sociálnej ochrany zo strany zamestnávateľa v prípade, že ju neposkytuje štát |
Pracovný čas |
Obmedzenia nadčasov, dlhých a rozložených zmien a nočnej a víkendovej práce, primeraný čas na plánovanie |
Primerané mzdy |
Politika na zabezpečenie toho, aby všetci ľudia vo vlastnej pracovnej sile dostávali primeranú mzdu |
Sociálny dialóg/existencia zamestnaneckých rád/práva pracovníkov na informácie, konzultácie a účasť |
Politika na podporu inštitúcií sociálneho dialógu, pravidelné informovanie a konzultácie so zástupcami pracovníkov, konzultácie pred dosiahnutím konečných rozhodnutí o otázkach spojených s prácou |
Sloboda združovania/kolektívne vyjednávanie vrátane podielu pracovnej sily, na ktorú sa vzťahujú kolektívne zmluvy |
Nezasahovanie do vytvárania odborových zväzov a prijímania členov (vrátane prístupu odborových zväzov k podnikom), vyjednávanie v dobrej viere, primerané pracovné voľno pre zástupcov pracovníkov na vykonávanie ich povinností, zariadenia a ochrana zástupcov pracovníkov pred prepustením, neexistencia diskriminácie členov odborových zväzov a zástupcov pracovníkov |
Rovnováha medzi pracovným a súkromným životom |
Poskytovanie rodinnej dovolenky, flexibilný pracovný čas, prístup k zariadeniam dennej starostlivosti pre všetkých zamestnancov |
Zdravie a bezpečnosť |
Pokrytie celej vlastnej pracovnej sily v systéme riadenia ochrany zdravia a bezpečnosti |
Rodová rovnosť a rovnaká odmena za prácu rovnakej hodnoty |
Politika rodovej rovnosti a rovnakej odmeny za prácu rovnakej hodnoty |
Odborná príprava a rozvoj zručností |
Politika zlepšovania zručností a kariérnych vyhliadok zamestnancov |
Zamestnanosť a začlenenie osôb so zdravotným postihnutím |
Politika sprístupňovania pracovísk osobám so zdravotným postihnutím |
Opatrenia proti násiliu a obťažovaniu na pracovisku |
Politika nulovej tolerancie voči násiliu a obťažovaniu na pracovisku |
Rozmanitosť |
Politika inkluzívnosti (t. j. etnická rozmanitosť alebo menšinové skupiny) a pozitívne opatrenia |
Detská práca |
Politika identifikácie prípadov detskej práce, identifikácie prípadov vystavenia mladých pracovníkov nebezpečnej práci a predchádzania riziku vystavovania |
Nútená práca |
Politika identifikácie prípadov nútenej práce a znižovania rizika nútenej práce |
Dodatok A.3
Požiadavky na uplatňovanie týkajúce sa ESRS S1–4 Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na vlastnú pracovnú silu a prístupy k riadeniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich s vlastnou pracovnou silou a účinnosť týchto opatrení
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS S1 Vlastná pracovná sila a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu. Podporuje uplatňovanie požiadaviek týkajúcich sa požiadavky na zverejňovanie ESRS S1-4 pre sociálne záležitosti a otázky ľudských práv s príkladmi zverejnenia:
Sociálne záležitosti a otázky ľudských práv |
Príklady opatrení: |
Bezpečné zamestnanie |
Ponuka trvalých pracovných zmlúv zamestnancom s dočasnými pracovnými zmluvami, realizácia plánov sociálnej ochrany v prípade, že ju neposkytuje štát |
Pracovný čas |
Práca na zmeny, predĺženie predbežného oznámenia o plánovaní zmien, zníženie nadmerných nadčasov |
Primerané mzdy |
Vyjednávanie spravodlivých miezd v kolektívnych zmluvách, overenie toho, či pracovné agentúry platia spravodlivú mzdu |
Sociálny dialóg/existencia zamestnaneckých rád/práva pracovníkov na informácie, konzultácie a účasť |
Rozšírenie otázok udržateľnosti, ktoré sa riešia v rámci sociálneho dialógu, zvýšenie počtu stretnutí, zvýšenie zdrojov pre zamestnanecké rady |
Sloboda združovania/kolektívne vyjednávanie vrátane podielu pracovnej sily, na ktorú sa vzťahujú kolektívne zmluvy |
Rozšírenie otázok udržateľnosti, ktoré sa riešia v rámci kolektívneho vyjednávania, zvýšenie zdrojov pre zástupcov pracovníkov |
Rovnováha medzi pracovným a súkromným životom |
Rozšírenie oprávnenosti rodinných dovoleniek a úpravy pružného pracovného času, zvýšenie poskytovania služieb dennej starostlivosti |
Zdravie a bezpečnosť |
Zvýšenie odbornej prípravy v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti, investície do bezpečnejšieho vybavenia |
Rodová rovnosť a rovnaká odmena za prácu rovnakej hodnoty |
Cielené prijímanie a podpora žien, znižovanie rozdielov v odmeňovaní prostredníctvom rokovania o kolektívnych zmluvách |
Odborná príprava a rozvoj zručností |
Audity zručností, odborná príprava na riešenie nedostatku zručností |
Zamestnanosť a začlenenie osôb so zdravotným postihnutím |
Zvýšenie opatrení v oblasti prístupnosti |
Opatrenia proti násiliu a obťažovaniu na pracovisku |
Zlepšenie mechanizmov podávania sťažností, zvýšenie sankcií proti násiliu a obťažovaniu, poskytovanie odbornej prípravy v oblasti prevencie pre manažment |
Rozmanitosť |
Odborná príprava v oblasti rozmanitosti a začlenenia (vrátane aspektov etnickej príslušnosti), cielené prijímanie nedostatočne zastúpených skupín |
Detská práca |
Opatrenia na overenie veku, partnerstvá s organizáciami na odstránenie detskej práce, opatrenia proti najhorším formám detskej práce |
Nútená práca |
Opatrenia na zabezpečenie slobodného súhlasu so zamestnaním bez hrozby sankcie, zmluvy v zrozumiteľnom jazyku, sloboda ukončiť zamestnanie bez sankcie, v rámci disciplinárnych opatrení by sa nemala nariaďovať práca, slobodný súhlas s nadčasmi, voľný pohyb (vrátane odchodu z pracoviska), spravodlivé zaobchádzanie s migrujúcimi pracovníkmi, monitorovanie pracovných agentúr. |
Dodatok A.4
Požiadavky na uplatňovanie týkajúce sa ESRS S1–5 Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS S1 Vlastná pracovná sila a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu. Podporuje uplatňovanie požiadaviek týkajúcich sa požiadavky na zverejňovanie ESRS S1-5 pre sociálne záležitosti a otázky ľudských práv s príkladmi zverejnenia:
Sociálne záležitosti a otázky ľudských práv |
Príklady cieľových hodnôt: |
Bezpečné zamestnanie |
Zvýšenie % pracovnej sily s pracovnými zmluvami (najmä s dočasnými pracovnými zmluvami) a so sociálnou ochranou |
Pracovný čas |
Zvýšenie % pracovnej sily s pružnými režimami pracovného času |
Primerané mzdy |
Zabezpečenie toho, aby všetci ľudia vo vlastnej pracovnej sile dostávali primeranú mzdu |
Sociálny dialóg/existencia zamestnaneckých rád/práva pracovníkov na informácie, konzultácie a účasť |
Rozšírenie sociálneho dialógu na viac podnikov a/alebo krajín |
Sloboda združovania/kolektívne vyjednávanie vrátane podielu pracovnej sily, na ktorú sa vzťahujú kolektívne zmluvy |
Zvýšenie % vlastnej pracovnej sily, na ktorú sa vzťahuje kolektívne vyjednávanie, rokovanie o kolektívnych zmluvách v súvislosti s otázkami udržateľnosti |
Rovnováha medzi pracovným a súkromným životom |
Rozšírenie opatrení týkajúcich sa pracovného života na väčší % vlastnej pracovnej sily |
Zdravie a bezpečnosť |
Zníženie miery úrazov a neodpracovaných dní v dôsledku zranení |
Rodová rovnosť a rovnaká odmena za prácu rovnakej hodnoty |
Zvýšenie % žien v pracovnej sile a vrcholovom manažmente, zníženie rozdielov v odmeňovaní mužov a žien |
Odborná príprava a rozvoj zručností |
Zvýšenie % zamestnancov, ktorí dostávajú odbornú prípravu a pravidelné hodnotenia rozvoja zručností |
Zamestnanosť a začlenenie osôb so zdravotným postihnutím |
Zvýšenie % osôb so zdravotným postihnutím vo vlastnej pracovnej sile |
Opatrenia proti násiliu a obťažovaniu na pracovisku |
Rozšírenie opatrení na všetky pracoviská |
Rozmanitosť |
Zvýšenie % nedostatočne zastúpených skupín vo vlastnej pracovnej sile a vrcholovom manažmente |
Detská práca |
Rozšírenie opatrení, aby sa predišlo vystaveniu mladých ľudí nebezpečnej práci, na väčšie % prevádzok |
Nútená práca |
Rozšírenie opatrení, aby sa predišlo nútenej práci, na väčší počet prevádzok |
ESRS S2
PRACOVNÍCI V HODNOTOVOM REŤAZCI
Obsah |
|
Cieľ |
|
Interakcia s inými ESRS |
|
Požiadavky na zverejňovanie |
|
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Stratégia |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán |
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie S2-1 – Politiky týkajúce sa pracovníkov v hodnotovom reťazci |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S2-2 – Procesy na zapojenie pracovníkov v hodnotovom reťazci v súvislosti s vplyvmi |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S2-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály pre pracovníkov v hodnotovom reťazci na vyjadrenie obáv |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S2-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci a prístupy k riadeniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich s pracovníkmi v hodnotovom reťazci a účinnosť týchto opatrení |
Metriky a cieľové hodnoty |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie S2-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí |
Dodatok A: |
Požiadavky na uplatňovanie |
– |
Cieľ |
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Stratégia |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán |
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie S2-1 – Politiky týkajúce sa pracovníkov v hodnotovom reťazci |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S2-2 – Procesy na zapojenie pracovníkov v hodnotovom reťazci v súvislosti s vplyvmi |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S2-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály pre pracovníkov v hodnotovom reťazci na vyjadrenie obáv |
– |
►C1 Požiadavka na zverejňovanie S2-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci a prístupy k riadeniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich s pracovníkmi v hodnotovom reťazci a účinnosť týchto opatrení ◄ |
Metriky a cieľové hodnoty |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie S2-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí |
Cieľ
1. Cieľom tohto štandardu je vymedziť požiadavky na zverejňovanie, ktoré umožnia používateľom vyhlásenia o udržateľnosti pochopiť významné vplyvy na pracovníkov v hodnotovom reťazci súvisiace s vlastnými činnosťami podniku a jeho hodnotovým reťazcom, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov alebo služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov, a súvisiace významné riziká a príležitosti vrátane:
toho, ako podnik ovplyvňuje pracovníkov vo svojom hodnotovom reťazci z hľadiska významných pozitívnych a negatívnych skutočných alebo potenciálnych vplyvov;
všetkých prijatých opatrení zameraných na predchádzanie skutočným alebo potenciálnym negatívnym vplyvom, ich zmierňovanie alebo nápravu a na riešenie rizík a príležitostí, ako aj výsledku týchto opatrení;
povahy, druhu a rozsahu významných rizík a príležitostí podniku vrátane tých, ktoré súvisia s jeho vplyvmi na pracovníkov v hodnotovom reťazci a závislostí od nich, a toho, ako ich podnik riadi, a
krátkodobého, strednodobého a dlhodobého finančného vplyvu významných rizík a príležitostí vrátane tých, ktoré vyplývajú z vplyvov podniku na pracovníkov v hodnotovom reťazci a jeho závislostí od nich.
2. V záujme splnenia daného cieľa sa v tomto štandarde vyžaduje vysvetlenie všeobecného prístupu, ktorý podnik používa na identifikáciu a riadenie akýchkoľvek významných skutočných a potenciálnych vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci, pokiaľ ide o:
pracovné podmienky (napríklad bezpečné zamestnanie, pracovný čas, primeraná mzda, sociálny dialóg, sloboda združovania vrátane existencie zamestnaneckých rád, kolektívneho vyjednávania, rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom a ochrany zdravia a bezpečnosti);
rovnaké zaobchádzanie a rovnaké príležitosti pre všetkých (napríklad rodová rovnosť a rovnaké odmeny za prácu rovnakej hodnoty, odborná príprava a rozvoj zručností, ako aj zamestnanosť a začlenenie osôb so zdravotným postihnutím, opatrenia proti násiliu a obťažovaniu na pracovisku, a rozmanitosť);
iné práva súvisiace s prácou (napríklad detská práca, nútená práca, primerané bývanie, prístup k čistej vode a hygiene a súkromie).
3. V tomto štandarde sa vyžaduje aj vysvetlenie toho, ako môžu takéto vplyvy, ako aj závislosti podniku od pracovníkov v hodnotovom reťazci vytvárať pre podnik významné riziká alebo príležitosti. Napríklad negatívny vplyv na pracovníkov v hodnotovom reťazci môže narušiť činnosť podniku (zákazníci môžu odmietnuť kúpiť jeho výrobky alebo štátne agentúry môžu zabaviť jeho tovar) a poškodiť jeho dobrú povesť. Dodržiavanie základných práv pracovníkov a aktívne podporné programy (napríklad prostredníctvom iniciatív v oblasti finančnej gramotnosti) môžu naopak priniesť obchodné príležitosti, ako sú spoľahlivejšie dodávky alebo rozšírenie budúcej základne spotrebiteľov.
4. Tento štandard sa vzťahuje na všetkých pracovníkov v upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca podniku, ktorí sú alebo môžu byť významne ovplyvnení podnikom, vrátane vplyvov, ktoré súvisia s vlastnou činnosťou a hodnotovým reťazcom podniku, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov alebo služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov. Patria sem všetci pracovníci, ktorí nie sú zahrnutí do rozsahu pojmu „vlastná pracovná sila“ („vlastná pracovná sila“ zahŕňa zamestnancov, jednotlivých dodávateľov, t. j. samostatne zárobkovo činné osoby, a pracovníkov poskytovaných tretími podnikmi, ktoré sú primárne zapojené do „činností sprostredkovania práce“). Vlastná pracovná sila je obsiahnutá v ESRS S1 Vlastná pracovná sila. Príklady toho, čo je zahrnuté do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu, sú uvedené v požiadavke AR 3.
Interakcia s inými ESRS
5. Tento štandard sa uplatňuje, ak sa prostredníctvom procesu posudzovania významnosti stanoveného v ESRS 2 Všeobecné zverejnenia zistili významné vplyvy a/alebo významné riziká a príležitosti súvisiace s pracovníkmi v hodnotovom reťazci.
6. Tento štandard treba chápať v spojení s ESRS 1 Všeobecné požiadavky a ESRS 2, ako aj s ESRS S1, ESRS S3 Ovplyvnené spoločenstvá a ESRS S4 Spotrebitelia a koncoví používatelia.
7. Vykazovanie podľa tohto štandardu musí byť konzistentné, súdržné a v prípade potreby jasne prepojené s vykazovaním vlastnej pracovnej sily podniku v rámci ESRS S1, aby sa zabezpečilo účinné vykazovanie.
Požiadavky na zverejňovanie
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
8. Požiadavky tohto oddielu by sa mali vykladať v spojení so zverejneniami požadovanými v ESRS 2 o stratégii (SBM). Výsledné zverejnenia sa predkladajú spolu so zverejneniami požadovanými podľa ESRS 2, s výnimkou SBM-3 Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom, v prípade ktorého má podnik možnosť predložiť zverejnenia spolu s tematickým zverejnením.
Stratégia
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán
9. V súvislosti s odsekom 43 ESRS 2 SBM-2 podnik zverejní, ako sa záujmy, stanoviská a práva pracovníkov v hodnotovom reťazci, ktoré by mohol podnik významne ovplyvniť, vrátane dodržiavania ich ľudských práv, zohľadňujú v jeho stratégii a obchodnom modeli. Pracovníci v hodnotovom reťazci sú kľúčovou skupinou dotknutých zainteresovaných strán.
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom
10. V súvislosti s odsekom 48 ESRS 2 SBM-3 podnik zverejňuje:
to, či a ako skutočné a potenciálne vplyvy na pracovníkov v hodnotovom reťazci v zmysle ESRS 2 IRO-1 Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí: i) vyplývajú zo stratégie a z obchodných modelov podniku alebo sú s nimi spojené a ii) sú zohľadnené v stratégii a obchodnom modeli podniku a prispievajú k ich prispôsobeniu a
vzťah medzi jeho významnými rizikami a príležitosťami vyplývajúcimi z vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci a závislostí od nich na jednej strane a jeho stratégiou a obchodným modelom na strane druhej.
11. Pri plnení požiadaviek ESRS 2 SBM-3 odseku 48 podnik zverejní, či sú do rozsahu jeho zverejnenia podľa ESRS 2 zahrnutí všetci pracovníci v hodnotovom reťazci, ktorých môže podnik významne ovplyvňovať, vrátane vplyvov, ktoré súvisia s vlastnou činnosťou a hodnotovým reťazcom podniku, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov alebo služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov. Podnik okrem toho zverejňuje aj tieto informácie:
stručný opis druhov pracovníkov v hodnotovom reťazci, ktorých by podnik mohol významne ovplyvňovať, vrátane vplyvov, ktoré súvisia s vlastnými činnosťami a hodnotovým reťazcom podniku, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov alebo služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov, a uvedie, či ide o:
pracovníkov pracujúcich na pracovisku podniku, ktorí však nie sú súčasťou vlastnej pracovnej sily, t. j. pracovníkov, ktorí nie sú samostatne zárobkovo činnými osobami, alebo pracovníkov poskytovaných tretími podnikmi, ktoré primárne vykonávajú činnosti sprostredkovania práce (zahrnuté v rámci ESRS S1);
pracovníkov pracujúcich pre subjekty v upstreamovej časti hodnotového reťazca podniku (napr. tých, ktorí sa podieľajú na ťažbe kovov alebo nerastov alebo zbere komodít, rafinácii, výrobe alebo iných formách spracovania);
pracovníkov pracujúcich pre subjekty v downstreamovej časti hodnotového reťazca podniku (napr. tých, ktorí sú zapojení do činností logistických alebo distribučných poskytovateľov, nadobúdateľov franchisingu, maloobchodníkov);
pracovníkov pracujúcich v prevádzkach spoločného podniku alebo účelovo vytvoreného subjektu zahŕňajúceho vykazujúci podnik;
pracovníkov, ktorí (v rámci predchádzajúcich kategórií alebo dodatočne) sú osobitne zraniteľní voči negatívnym vplyvom, či už z dôvodu ich vlastných charakteristík, alebo konkrétneho kontextu, ako sú odborári, migrujúci pracovníci, pracovníci v domácnosti, ženy alebo mladí pracovníci.
všetky geografické oblasti na úrovni krajiny alebo na iných úrovniach alebo komodity, v prípade ktorých existuje významné riziko detskej práce, nútenej práce alebo povinnej práce medzi pracovníkmi v hodnotovom reťazci podniku ( 104 );
v prípade závažných negatívnych vplyvov, či už sú i) rozšírené alebo systémové v kontexte, v ktorom podnik pôsobí alebo získava zdroje, alebo má iné obchodné vzťahy (napr. detská práca alebo nútená práca, najmä dodávateľské reťazce komodít v konkrétnych krajinách alebo regiónoch), alebo ii) súvisiace s jednotlivými incidentmi (napr. s priemyselnou haváriou alebo únikom ropy) alebo s osobitnými obchodnými vzťahmi. To zahŕňa aj zohľadnenie vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci, ktoré môžu vzniknúť v dôsledku prechodu na ekologickejšiu a klimaticky neutrálnu činnosť. Potenciálne vplyvy zahŕňajú vplyvy spojené s inováciami a reštrukturalizáciou, so zatváraním baní, zvýšenou ťažbou nerastných surovín potrebných na prechod na udržateľné hospodárstvo a s výrobou solárnych panelov;
v prípade významných pozitívnych vplyvov stručný opis činností, ktoré vedú k pozitívnym vplyvom (napr. aktualizované nákupné postupy, budovanie kapacít pre pracovníkov v dodávateľskom reťazci) vrátane poskytovania príležitostí pre pracovnú silu, ako je vytváranie pracovných miest a zvyšovanie úrovne zručností v kontexte „spravodlivej transformácie“, a druhy pracovníkov v hodnotovom reťazci, ktorí sú pozitívne ovplyvnení alebo by mohli byť pozitívne ovplyvnení; podnik môže takisto zverejniť, či sa pozitívne vplyvy vyskytujú v konkrétnych krajinách alebo regiónoch, a
akékoľvek významné riziká a príležitosti pre podnik vyplývajúce z vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci a závislostí od nich.
12. Pri opise hlavných druhov pracovníkov v hodnotovom reťazci, ktorí sú alebo by mohli byť negatívne ovplyvnení, na základe posúdenia významnosti stanoveného v ESRS 2 IRO-1 podnik zverejní, či a ako pochopil, ako pracovníci s konkrétnymi charakteristikami, tí, ktorí pracujú v konkrétnom kontexte, alebo tí, ktorí vykonávajú určité činnosti, môžu byť vystavení väčšiemu riziku ujmy.
13. Podnik zverejní, ktoré prípadné významné riziká a príležitosti vyplývajúce z vplyvov na jeho pracovníkov v hodnotovom reťazci a závislostí od nich sa týkajú konkrétnych skupín pracovníkov v hodnotovom reťazci (napríklad najmä vekových skupín, pracovníkov v konkrétnej továrni alebo krajine), a nie všetkých pracovníkov v hodnotovom reťazci.
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie S2-1 – Politiky týkajúce sa pracovníkov v hodnotovom reťazci
14. Podnik opíše svoje politiky, ktoré sa prijali na riadenie jeho významných vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci, ako aj súvisiacich významných rizík a príležitostí.
15. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť porozumenie rozsahu, v akom má podnik zavedené politiky, ktorými rieši identifikáciu, posudzovanie, riadenie a/alebo nápravu významných vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci osobitne, ako aj politiky, ktoré sa týkajú významných rizík alebo príležitostí súvisiacich s pracovníkmi v hodnotovom reťazci.
16. Pri zverejnení požadovanom v odseku 14 sa zahrnú informácie o politikách, ktoré má podnik zavedené na riadenie významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s pracovníkmi v hodnotovom reťazci v súlade s ESRS 2 MDR-P Politiky prijaté na účely riadenia významných aspektov udržateľnosti. Okrem toho podnik vymedzí, či sa takéto politiky vzťahujú na konkrétne skupiny pracovníkov v hodnotovom reťazci alebo na všetkých pracovníkov v hodnotovom reťazci.
17. Podnik opíše svoje záväzky politiky v oblasti ľudských práv ( 105 ), ktoré sú relevantné pre pracovníkov v hodnotovom reťazci, vrátane procesov a mechanizmov na monitorovanie dodržiavania hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, Deklarácie Medzinárodnej organizácie práce o základných zásadách a právach pri práci a usmernení OECD pre nadnárodné podniky ( 106 ). Vo svojom zverejnení sa zameria na tie aspekty, ktoré sú významné vo vzťahu k týmto skutočnostiam, a takisto aj svoj všeobecný prístup k týmto skutočnostiam:
rešpektovanie ľudských práv vrátane pracovných práv pracovníkov;
zapájanie pracovníkov v hodnotovom reťazci a
opatrenia, ktorými sa poskytuje a/alebo umožňuje náprava v súvislosti s vplyvmi na ľudské práva.
18. Podnik uvedie, či sa v jeho politikách vo vzťahu k pracovníkom v hodnotovom reťazci výslovne rieši obchodovanie s ľuďmi ( 107 ), nútená práca alebo povinná práca a detská práca. Uvedie aj to, či podnik má kódex správania dodávateľa ( 108 ).
19. Podnik zverejní, či a ako sú jeho politiky týkajúce sa pracovníkov v hodnotovom reťazci zosúladené s príslušnými medzinárodne uznávanými nástrojmi vrátane hlavných zásad Organizácie Spojených národov (OSN) v oblasti podnikania a ľudských práv ( 109 ). Podnik takisto zverejní, do akej miery boli v upstreamovej a downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca zaznamenané prípady nedodržiavania hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, Deklarácie Medzinárodnej organizácie práce o základných zásadách a právach pri práci alebo usmernení OECD pre nadnárodné podniky, ktoré sa týkajú pracovníkov v hodnotovom reťazci, a prípadne uvedie povahu takýchto prípadov ( 110 ).
Požiadavka na zverejňovanie S2-2 – Procesy na zapojenie pracovníkov v hodnotovom reťazci v súvislosti s vplyvmi
20. Podnik zverejní svoje všeobecné procesy na zapojenie pracovníkov v hodnotovom reťazci a ich zástupcov v súvislosti so skutočnými a potenciálnymi vplyvmi na nich.
21. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie toho, či a ako podnik v rámci svojho prebiehajúceho procesu náležitej starostlivosti zapája pracovníkov v hodnotovom reťazci a ich legitímnych zástupcov alebo dôveryhodných zástupcov v súvislosti so skutočnými a potenciálnymi významnými pozitívnymi a/alebo negatívnymi vplyvmi, ktoré ich ovplyvňujú alebo pravdepodobne ovplyvnia, a či a ako sa pri rozhodovacích procesoch podniku zohľadňujú názory pracovníkov v hodnotovom reťazci.
22. Podnik zverejní, či a ako sa v jeho rozhodnutiach alebo činnostiach zameraných na riadenie skutočných a potenciálnych vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci zohľadňujú názory pracovníkov v hodnotovom reťazci. Súčasťou toho je prípadne vysvetlenie:
toho, či dochádza priamo k zapájaniu pracovníkov v hodnotovom reťazci alebo ich legitímnych zástupcov, alebo dôveryhodných zástupcov, ktorí majú prehľad o ich situácii;
fázy (fáz), v ktorej (ktorých) dochádza k zapojeniu, typu zapojenia a frekvencie zapojenia;
funkcie a najvyššej pozície v rámci podniku, ktorá má prevádzkovú zodpovednosť za zabezpečenie toho, aby sa toto zapojenie uskutočňovalo a aby sa výsledky zohľadňovali v prístupe podniku;
v náležitých prípadoch globálnych rámcových dohôd alebo dohôd, ktoré má podnik s globálnymi odborovými zväzmi v súvislosti s dodržiavaním ľudských práv pracovníkov v hodnotovom reťazci vrátane ich práva kolektívne vyjednávať, a vrátane vysvetlenia, ako dohoda umožňuje podniku získať prehľad o názoroch týchto pracovníkov, a
prípadne ako podnik posudzuje účinnosť svojho zapájania pracovníkov v hodnotovom reťazci vrátane prípadných dohôd alebo výsledkov, ktoré z toho vyplynú.
23. Podnik prípadne zverejní kroky, ktoré podnikne, aby získal prehľad o názoroch pracovníkov, ktorí môžu byť osobitne zraniteľní voči vplyvom a/alebo marginalizovaní (napríklad pracovníčky, migrujúci pracovníci, pracovníci so zdravotným postihnutím).
24. Ak podnik nemôže zverejniť vyššie uvedené požadované informácie, pretože neprijal všeobecný proces na zapojenie pracovníkov v hodnotovom reťazci, zverejní informáciu v tomto zmysle. Môže zverejniť časový rámec, v ktorom plánuje takýto proces zaviesť.
Požiadavka na zverejňovanie S2-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály pre pracovníkov v hodnotovom reťazci na vyjadrenie obáv
25. Podnik opíše procesy, ktoré má zavedené na zabezpečenie nápravy negatívnych vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci, s ktorými je podnik spojený, alebo spoluprácu na ich náprave, ako aj kanály, ktoré majú ovplyvnené spoločenstvá k dispozícii na vyjadrenie obáv a zabezpečenie ich riešenia.
26. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie formálnych prostriedkov, ktorými môžu pracovníci v hodnotovom reťazci oznámiť svoje obavy a potreby priamo podniku a/alebo prostredníctvom ktorých podnik podporuje dostupnosť takýchto kanálov (napríklad mechanizmy podávania sťažností) na pracovisku pracovníkov v hodnotovom reťazci, a ako sa s týmito pracovníkmi vykonávajú následné opatrenia týkajúce sa vznesených otázok a účinnosti týchto kanálov.
27. Podnik opíše:
svoj všeobecný prístup a procesy pri poskytovaní nápravy alebo prispievaní k nej, ak zistil, že spôsobil významný negatívny vplyv na pracovníkov v hodnotovom reťazci alebo k vplyvu prispel, vrátane toho, či a ako podnik posudzuje, že poskytnutá náprava je účinná;
všetky konkrétne kanály, ktoré má zavedené pre pracovníkov v hodnotovom reťazci, aby mohli svoje obavy alebo potreby vyjadriť priamo podniku a nechať ich riešiť, vrátane toho, či sú zriadené samotným podnikom a/alebo prostredníctvom účasti v mechanizmoch tretích strán;
procesy, ktorými podporuje alebo vyžaduje dostupnosť takýchto kanálov na pracovisku pracovníkov v hodnotovom reťazci, a
ako sleduje a monitoruje nastolené a riešené problémy a ako zabezpečuje účinnosť kanálov, a to aj prostredníctvom zapojenia zainteresovaných strán, ktoré sú určenými používateľmi.
28. Podnik zverejní, či a ako posudzuje, že pracovníci v hodnotovom reťazci poznajú tieto štruktúry alebo procesy a dôverujú im ako prostriedku na vyjadrenie ich obáv a potrieb a zabezpečenie ich riešenia. Okrem toho podnik zverejní, či má zavedené politiky týkajúce sa ochrany jednotlivcov, ktorí ich využívajú, pred odvetnými opatreniami. Ak boli takéto informácie zverejnené v súlade s ESRS G1-1, podnik sa môže na tieto informácie odvolať.
29. Ak podnik nemôže zverejniť uvedené požadované informácie, pretože nezaviedol kanál na vyjadrenie obáv a/alebo nepodporuje dostupnosť takéhoto kanála na pracovisku pracovníkov v hodnotovom reťazci, zverejní informáciu v tomto zmysle. Môže zverejniť časový rámec, v ktorom plánuje takýto kanál alebo takéto procesy zaviesť.
Požiadavka na zverejňovanie S2-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci a prístupy k riadeniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich s pracovníkmi v hodnotovom reťazci a účinnosť týchto opatrení
30. Podnik zverejní, ako prijíma opatrenia na riešenie významných vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci, ako aj na riadenie významných rizík a využívanie významných príležitostí súvisiacich s pracovníkmi v hodnotovom reťazci a na účinnosť týchto opatrení.
31. Táto požiadavka na zverejňovanie má dva ciele: Po prvé, má umožniť pochopenie všetkých opatrení alebo iniciatív, prostredníctvom ktorých sa podnik snaží:
predchádzať negatívnym významným vplyvom na pracovníkov v hodnotovom reťazci, zmierňovať ich a odstraňovať ich a/alebo
dosiahnuť pozitívny významný vplyv na pracovníkov v hodnotovom reťazci.
Po druhé, má umožniť pochopenie spôsobov, akými podnik rieši významné riziká a využíva významné príležitosti súvisiace s pracovníkmi v hodnotovom reťazci.
Podnik poskytne súhrnný opis akčných plánov a zdrojov na riadenie svojich významných vplyvov, rizík a príležitostí v súvislosti s pracovníkmi v hodnotovom reťazci v súlade s ESRS 2 MDR-A Opatrenia a zdroje v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti.
32. V súvislosti s významnými vplyvmi podnik opíše:
prijaté, plánované alebo prebiehajúce opatrenia na predchádzanie alebo zmierňovanie významných negatívnych vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci;
či a ako prijal opatrenia na poskytnutie alebo umožnenie nápravy v súvislosti so skutočným významným vplyvom;
všetky ďalšie opatrenia alebo iniciatívy, ktoré má zavedené s primárnym cieľom dosiahnuť pozitívny vplyv na pracovníkov v hodnotovom reťazci, a
ako sleduje a posudzuje účinnosť týchto opatrení a iniciatív pri dosahovaní zamýšľaných výsledkov pre pracovníkov v hodnotovom reťazci.
33. V súvislosti s odsekom 30 podnik opíše:
postupy, prostredníctvom ktorých identifikuje, aké opatrenie je potrebné a vhodné v reakcii na konkrétny skutočný alebo potenciálny negatívny vplyv na pracovníkov v hodnotovom reťazci;
svoj prístup k prijímaniu opatrení v súvislosti s konkrétnymi významnými negatívnymi vplyvmi na pracovníkov v hodnotovom reťazci vrátane akýchkoľvek opatrení v súvislosti s jeho vlastnými nákupnými postupmi alebo inými vnútornými postupmi, ako aj v súvislosti s budovaním kapacít alebo inými formami zapojenia subjektov v hodnotovom reťazci alebo formami spolupráce s partnermi z odvetvia alebo inými príslušnými stranami a
ako zabezpečuje, aby boli k dispozícii procesy na poskytnutie alebo umožnenie nápravy v prípade významných negatívnych vplyvov a aby ich vykonávanie a výsledky boli účinné.
34. V súvislosti s významnými rizikami a príležitosťami podnik opíše:
aké opatrenia sa plánujú alebo prebiehajú na zmiernenie významných rizík pre podnik, ktoré vyplývajú z jeho vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci a závislostí od nich, a ako sleduje účinnosť v praxi, a
aké opatrenia sa plánujú alebo prebiehajú na presadzovanie významných príležitostí pre podnik vo vzťahu k pracovníkom v hodnotovom reťazci.
35. Podnik zverejní, či a ako prijíma opatrenia na to, aby zabránil vzniku významných negatívnych vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci alebo prispievaniu k takýmto vplyvom prostredníctvom vlastných postupov, a to prípadne aj v súvislosti s obstarávaním, predajom a používaním údajov. Môže sa to vzťahovať aj zverejnenie informácií o tom, aký prístup sa zvolí v prípade, keď vznikne napätie medzi predchádzaním významným negatívnym vplyvom alebo ich zmierňovaním a inými obchodnými tlakmi.
36. Podnik takisto zverejní, či boli nahlásené závažné problémy v oblasti ľudských práv a incidenty súvisiace s upstreamovou a downstreamovou častou hodnotového reťazca, a v prípade potreby ich zverejní ( 111 ).
37. Pri zverejňovaní informácií požadovaných podľa odseku 32 písm. c) podnik zohľadní ESRS 2 (pozri ESRS 2 MDR-T Sledovanie účinnosti politík a opatrení prostredníctvom cieľových hodnôt), ak vyhodnocuje účinnosť opatrenia stanovením cieľovej hodnoty.
38. Podnik zverejní informácie o tom, aké zdroje sú pridelené na riadenie jeho významných vplyvov, spolu s informáciami, ktoré umožnia používateľom pochopiť, akým spôsobom sú významné vplyvy riadené.
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie S2-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí
39. Podnik zverejní časovo ohraničené cieľové hodnoty zamerané na výsledky, ktoré mohol stanoviť s ohľadom na:
zníženie negatívnych vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci a/alebo
podporu pozitívnych vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci a/alebo
riadenie významných rizík a príležitostí súvisiacich s pracovníkmi v hodnotovom reťazci.
40. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť rozsah, v akom podnik používa časovo ohraničené cieľové hodnoty zamerané na výsledky s cieľom podporovať a merať pokrok pri riešení významných negatívnych vplyvov a/alebo podpore pozitívnych vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci a/alebo pri riadení významných rizík a príležitostí v súvislosti s pracovníkmi v hodnotovom reťazci.
41. Súhrnný opis cieľových hodnôt na riadenie jeho významných vplyvov, rizík a príležitostí v súvislosti s pracovníkmi v hodnotovom reťazci obsahuje požiadavky na informácie vymedzené v ESRS 2 MDR-T.
42. Podnik zverejní proces stanovovania cieľových hodnôt vrátane toho, či a ako podnik priamo zapojil pracovníkov v hodnotovom reťazci, ich legitímnych zástupcov alebo dôveryhodných zástupcov, ktorí majú prehľad o ich situácii v oblasti:
stanovovania všetkých takýchto cieľových hodnôt;
sledovania výkonnosti podniku v porovnaní s týmito hodnotami a
identifikácie všetkých ponaučení alebo zlepšení v dôsledku výkonnosti podniku.
Dodatok A
Požiadavky na uplatňovanie
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS S2 Pracovníci v hodnotovom reťazci. Podporuje uplatňovanie požiadaviek na zverejňovanie stanovených v tomto štandarde a má rovnakú platnosť ako ostatné časti ESRS S2.
Cieľ
AR 1. Okrem otázok uvedených v odseku 2 môže podnik zvážiť aj zverejnenie informácií o iných otázkach relevantných pre významný vplyv za kratšie obdobie, napríklad o iniciatívach týkajúcich sa ochrany zdravia a bezpečnosti pracovníkov v hodnotovom reťazci počas pandémie.
AR 2. Prehľad aspektov týkajúcich sa sociálnej oblasti a ľudských práv uvedených v odseku 2 neznamená, že všetky tieto otázky by mali byť zverejnené v rámci každej požiadavky na zverejňovanie v tomto štandarde. Ide skôr o zoznam aspektov, ktoré podnik zohľadní vo svojom posúdení významnosti (odkaz na ESRS 1 kapitola 3 Dvojitá významnosť ako základ na zverejňovanie informácií o udržateľnosti a ESRS 2 IRO-1) v súvislosti s pracovníkmi v hodnotovom reťazci a podľa potreby zverejní ako významné vplyvy, riziká a príležitosti v rozsahu pôsobnosti tohto štandardu.
AR 3. Príklady pracovníkov, ktorí patria do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu:
externe zabezpečení pracovníci pracujúci na pracovisku podniku (napr. pracovníci tretích strán poskytujúci stravovacie služby alebo bezpečnostní pracovníci);
pracovníci dodávateľa s uzavretou zmluvou s podnikom, ktorí pracujú v priestoroch dodávateľa a používajú jeho pracovné postupy;
pracovníci „downstreamového“ subjektu, ktorý nakupuje tovar alebo služby od podniku;
pracovníci dodávateľa zariadenia do podniku, ktorí na pracovisku kontrolovanom podnikom vykonávajú pravidelnú údržbu zariadenia dodávateľa (napr. kopírovacieho stroja) na základe zmluvy medzi dodávateľom zariadenia a podnikom, a
pracovníci na začiatku dodávateľského reťazca ťažiaci komodity, ktoré sa potom spracúvajú na zložky prítomné vo výrobkoch podniku.
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
Stratégia
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán
AR 4. Podľa požiadavky na zverejňovanie ESRS 2 SBM-2 je podnik povinný objasniť, či a akým spôsobom posudzuje úlohu, ktorú môže zohrávať jeho stratégia a obchodný model pri tvorbe, zhoršovaní alebo zmierňovaní zásadných významných vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci, a či a akým spôsobom sú obchodný model a stratégia prispôsobované s cieľom riešiť takéto významné vplyvy.
AR 5. Hoci pracovníci v hodnotovom reťazci nemusia spolupracovať s podnikom na úrovni jeho stratégie alebo obchodného modelu, ich stanoviská môžu slúžiť ako zdroj informácií pri posudzovaní vlastnej stratégie a obchodného modelu zo strany podniku. Podnik môže zverejniť stanoviská pracovníkov v hodnotovom reťazci a zástupcov pracovníkov v hodnotovom reťazci.
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom
AR 6. Vplyvy na pracovníkov v hodnotovom reťazci môžu vyplývať z obchodného modelu alebo zo stratégie podniku viacerými spôsobmi. Vplyvy sa môžu napríklad týkať hodnotovej propozície podniku (ako je poskytovanie výrobkov alebo služieb s najnižšou cenou alebo vysokorýchlostné dodávky, a to spôsobmi, ktorými sa vyvíja tlak na pracovné práva v upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca), jeho hodnotového reťazca (ako je spoliehanie sa na komodity s nejasným pôvodom bez toho, aby boli viditeľné vplyvy na pracovníkov) alebo jeho štruktúry nákladov a modelu príjmov (napr. presun rizika skladových zásob na dodávateľov s dominovým efektom na pracovné práva osôb, ktoré pre nich pracujú).
AR 7. Vplyvy na pracovníkov v hodnotovom reťazci, ktoré vyplývajú zo stratégie alebo z obchodného modelu, môžu takisto priniesť významné riziká pre podnik. Napríklad v súvislosti s pandémiou alebo inou závažnou zdravotnou krízou môžu podniky, ktoré sa spoliehajú na podmienenú pracovnú silu s malým až žiadnym prístupom k príspevkom na nemocenskú a zdravotnú starostlivosť, čeliť vážnym rizikám v oblasti prevádzky a kontinuity činností, keďže pracovníci nemajú inú možnosť, ako pokračovať v práci počas choroby, čo ďalej zhoršuje šírenie choroby a spôsobuje závažné zlyhania dodávateľského reťazca. Ďalší príklad sa týka predaja tovaru zákazníkom za najnižšiu cenu, ktorý vytvára riziká v oblasti prevádzky, keďže dodávatelia môžu pod extrémnym cenovým tlakom uzavrieť subdodávateľské zmluvy na výrobu, čo vedie k nižšej kvalite a dlhšiemu, menej transparentnému a menej kontrolovateľnému dodávateľskému reťazcu. V prípade takýchto podnikov sa riziká poškodenia dobrej povesti a riziká obchodných príležitostí spojené s vykorisťovaním nízko kvalifikovaných a slabo platených pracovníkov v geografických oblastiach získavania zdrojov s minimálnou ochranou takisto zvyšujú, pričom silná reakcia médií a preferencie spotrebiteľov smerujú k etickejšie získavanému alebo udržateľnejšiemu tovaru.
AR 8. Príklady osobitných charakteristík pracovníkov v hodnotovom reťazci, ktoré môže podnik zohľadniť v súvislosti s odsekom 12, sa týkajú mladých pracovníkov, ktorí môžu byť náchylnejší na vplyvy na ich fyzický a duševný vývoj, alebo pracovníčok v kontexte, kde sú ženy bežne diskriminované z hľadiska pracovných podmienok, alebo migrujúcich pracovníkov v kontexte, kde je trh s ponukou práce nedostatočne regulovaný a pracovníkom sa bežne účtujú poplatky za prijatie do zamestnania. Niektorých pracovníkov môže ohroziť prirodzená povaha činnosti, ktorú musia vykonávať (napr. pracovníci, ktorí musia manipulovať s chemikáliami alebo obsluhovať určité zariadenia, alebo slabo platení pracovníci, ktorí majú pracovné zmluvy na nula hodín).
AR 9. Pokiaľ ide o odsek 13, významné riziká by mohli vzniknúť aj v dôsledku závislosti podniku od pracovníkov v hodnotovom reťazci, keď udalosti s nízkou pravdepodobnosťou, ale veľkým vplyvom, môžu vyvolať finančné účinky; napríklad, ak celosvetová pandémia vedie k závažným zdravotným vplyvom na pracovníkov vo všetkých častiach hodnotového reťazca, výsledkom čoho sú veľké narušenia výroby a distribúcie. Medzi ďalšie príklady rizika súvisiaceho so závislosťou podniku od pracovníkov v hodnotovom reťazci patrí nedostatok kvalifikovaných pracovníkov alebo politické rozhodnutia či právne predpisy s vplyvom na pracovníkov v hodnotovom reťazci, ktorí pracujú pre poskytovateľov logistických služieb. Príkladom je situácia, ak sú niektorí pracovníci v hodnotovom reťazci podniku vystavení riziku nútenej práce a podnik dováža výrobky do krajín, kde právo umožňuje konfiškáciu dovážaného tovaru, pri ktorom existuje podozrenie, že bol vyrobený s využitím nútenej práce.
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie S2-1 – Politiky týkajúce sa pracovníkov v hodnotovom reťazci
AR 10. Ak sú politiky obmedzené na vlastnú pracovnú silu podniku a nevzťahujú sa na pracovníkov v upstreamových a downstreamových subjektoch a vzťahoch, zverejňujú sa v rámci ESRS S1, a nie vo vzťahu k tejto požiadavke.
AR 11. Ak zverejnenia v rámci ESRS S1 obsahujú informácie týkajúce sa pracovníkov v hodnotovom reťazci, môže na to odkázať tu; zverejnenie zvyšných prvkov sa potom musí splniť podľa tejto požiadavky na zverejňovanie.
AR 12. Podnik môže zverejniť vysvetlenia významných zmien politík prijatých počas vykazovaného roka (napr. nové očakávania týkajúce sa dodávateľov, nové alebo dodatočné prístupy k náležitej starostlivosti a nápravným opatreniam).
AR 13. Politika môže mať podobu samostatnej politiky týkajúcej sa pracovníkov v hodnotovom reťazci alebo môže byť zahrnutá do rozsiahlejšieho dokumentu, ako je etický kódex alebo všeobecná politika udržateľnosti, ktorú už podnik zverejnil ako súčasť iných ESRS. V uvedených prípadoch podnik poskytne presný krížový odkaz na identifikáciu aspektov politiky, ktoré spĺňajú požiadavky v rámci tejto požiadavky na zverejňovanie.
AR 14. Pri zverejňovaní súladu svojich politík s hlavnými zásadami OSN v oblasti podnikania a ľudských práv podnik zohľadní, že hlavné zásady odkazujú na Medzinárodnú listinu ľudských práv, ktorá pozostáva zo Všeobecnej deklarácie ľudských práv a z dvoch paktov, ktorými sa vykonáva, ako aj Deklaráciu Medzinárodnej organizácie práce o základných právach a zásadách pri práci a základné dohovory, ktoré sú jej základom, a môže zverejniť svoj súlad s týmito nástrojmi.
AR 15. Pri zverejnení, ako sú začlenené vonkajšie politiky, podnik môže napríklad zohľadniť vnútorné politiky zodpovedného získavania zdrojov a zosúladenie s inými politikami týkajúcimi sa pracovníkov v hodnotovom reťazci, napríklad pokiaľ ide o nútenú prácu. Pokiaľ ide o kódexy správania dodávateľov, ktoré podnik môže mať, v zhrnutí sa uvedie, či zahŕňajú ustanovenia týkajúce sa bezpečnosti pracovníkov, neistej práce (ako je využívanie pracovníkov so zmluvami na krátkodobý alebo obmedzený pracovný čas, pracovníkov zamestnaných prostredníctvom tretích strán, subdodávky tretím stranám alebo využívania neformálnych pracovníkov), obchodovania s ľuďmi, využívania nútenej práce alebo detskej práce a či sú tieto ustanovenia plne v súlade s platnými normami MOP.
AR 16. Podnik môže poskytnúť názorný príklad typov oznamovania svojich politík uvedeným jednotlivcom, skupinám jednotlivcov alebo subjektom, pre ktoré sú relevantné, a to buď preto, že sa očakáva, že ich budú vykonávať (napríklad zamestnanci, zmluvní partneri a dodávatelia podniku), alebo preto, že majú priamy záujem na ich vykonávaní (napríklad vlastní pracovníci, investori). Môže zverejniť komunikačné nástroje a kanály (napríklad letáky, informačné bulletiny, špecializované webové sídla, sociálne médiá, osobné interakcie, zástupcovia zamestnancov), ktorých cieľom je zabezpečiť, aby bola politika prístupná a aby rôzne skupiny verejnosti rozumeli jej dôsledkom. Podnik môže takisto vysvetliť, ako odhaľuje a odstraňuje potenciálne prekážky brániace šíreniu informácií, napríklad prostredníctvom prekladu do príslušných jazykov alebo používania grafického znázornenia.
Požiadavka na zverejňovanie S2-2 – Procesy na zapojenie pracovníkov v hodnotovom reťazci v súvislosti s vplyvmi
AR 17. Pri opise funkcie alebo pozície, ktorá zahŕňa prevádzkovú zodpovednosť za toto zapojenie a/alebo konečnú zodpovednosť, môže podnik uviesť, či ide o osobitnú pozíciu alebo funkciu alebo o súčasť všeobecnejšej pozície alebo funkcie, a či sa ponúkajú prípadné činnosti na budovanie kapacít na podporu zapojenia zamestnancov. Ak takúto pozíciu alebo funkciu nevie identifikovať, môže uviesť, že ide o tento prípad. Táto požiadavka na zverejňovanie by sa mohla splniť aj odkazom na informácie zverejnené podľa ESRS 2 GOV-1 Úloha správnych, riadiacich a dozorných orgánov.
AR 18. Pri príprave zverejnení uvedených v odseku 22 písm. b) a c) možno vziať do úvahy tieto názorné príklady:
príkladom fáz, v ktorých dochádza k zapojeniu, je i) určenie prístupu k zmierňovaniu a ii) hodnotenie účinnosti zmierňovania;
pokiaľ ide o typ zapojenia, mohli by to byť účasť, konzultácia a/alebo informovanie;
pokiaľ ide o frekvenciu zapojenia, možno poskytnúť informácie o tom, či sa zapájanie uskutočňuje pravidelne, v určitých bodoch projektu alebo obchodného procesu, napríklad na začiatku obdobia zberu alebo otvorení novej výrobnej linky, ako aj o tom, či sa uskutočňuje v reakcii na právne požiadavky a/alebo v reakcii na požiadavky zainteresovaných strán a či sa výsledky zapojenia začleňujú do rozhodovacích procesov podniku, a
pokiaľ ide o pozíciu s prevádzkovou zodpovednosťou, či podnik vyžaduje, aby príslušní zamestnanci mali určité zručnosti, alebo či im poskytuje odbornú prípravu alebo budovanie kapacít s cieľom umožniť ich zapojenie.
AR 19. Globálne rámcové dohody slúžia na vytvorenie trvalého vzťahu medzi nadnárodným podnikom a globálnym odborovým združením s cieľom zabezpečiť, aby podnik dodržiaval rovnaké štandardy v každej krajine, v ktorej pôsobí.
AR 20. Na ilustráciu toho, ako názory pracovníkov v hodnotovom reťazci ovplyvňujú konkrétne rozhodnutia alebo činnosti podniku, môže podnik uviesť príklady z aktuálneho obdobia vykazovania.
Požiadavka na zverejňovanie S2-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály pre pracovníkov v hodnotovom reťazci na vyjadrenie obáv
AR 21. Pri plnení požiadaviek stanovených v požiadavke na zverejňovanie ESRS S2-3 sa podnik môže riadiť obsahom hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv a usmerneniami OECD pre nadnárodné podniky zameranými na nápravu a mechanizmy podávania sťažností.
AR 22. Medzi kanály na vyjadrenie obáv alebo potrieb patria mechanizmy podávania sťažností, horúce linky, odborové zväzy (ak sa pracovníci združujú do odborových zväzov), procesy dialógu alebo iné prostriedky, prostredníctvom ktorých môžu pracovníci v hodnotovom reťazci alebo ich legitímni zástupcovia vyjadriť obavy týkajúce sa vplyvov alebo vysvetliť potreby, ktoré by mal podľa nich podnik riešiť. Môžu to byť kanály zabezpečované priamo podnikom aj kanály zabezpečované subjektmi, v ktorých pracovníci v hodnotovom reťazci pracujú, popri akýchkoľvek iných mechanizmoch, ktoré podnik môže používať, aby získal prehľad o riadení vplyvov na pracovníkov, ako sú napríklad audity zhody. Ak podnik pri plnení tejto požiadavky vychádza výhradne z informácií o existencii takýchto kanálov, ktoré zabezpečujú jeho obchodné vzťahy, môže to uviesť.
AR 23. S cieľom poskytnúť lepší prehľad o informáciách, na ktoré sa vzťahuje požiadavka na zverejňovanie ESRS S2-3, môže podnik v súvislosti s každým významným vplyvom vysvetliť, či a ako majú pracovníci v hodnotovom reťazci, ktorí môžu byť ovplyvnení, prístup ku kanálom na úrovni podniku, v ktorom sú zamestnaní alebo pre ktorý sú zmluvne viazaní pracovať.
AR 24. Mechanizmy tretích strán môžu zahŕňať mechanizmy prevádzkované vládou, mimovládnymi organizáciami, priemyselnými združeniami a inými iniciatívami spolupráce. Podnik môže zverejniť informácie o tom, či sú tieto mechanizmy prístupné všetkým pracovníkom, na ktorých môže mať podnik potenciálny alebo skutočný významný vplyv, alebo jednotlivcom či organizáciám konajúcim v ich mene, alebo ktorým ich postavenie inak umožňuje vedieť o existencii negatívnych vplyvov.
AR 25. V súvislosti s ochranou jednotlivcov, ktorí využívajú tieto mechanizmy, pred odvetnými opatreniami môže podnik opísať, či zaobchádza so sťažnosťami ako s dôvernými a rešpektuje práva na súkromie a ochranu údajov, a či tieto mechanizmy umožňujú pracovníkom využívať ich anonymne (napríklad prostredníctvom zastúpenia treťou stranou).
AR 26. Pri zverejňovaní informácií o tom, či a ako podnik vie, že pracovníci v hodnotovom reťazci poznajú niektorý z týchto kanálov a dôverujú mu, môže podnik poskytnúť relevantné a spoľahlivé údaje o účinnosti týchto kanálov z pohľadu samotných pracovníkov v hodnotovom reťazci. Príkladom zdrojov informácií sú prieskumy medzi pracovníkmi, ktorí takéto kanály využili, a ich úroveň spokojnosti s procesom a výsledkami.
AR 27. Pri opisovaní účinnosti kanálov, prostredníctvom ktorých môžu pracovníci v hodnotovom reťazci vyjadriť obavy, sa podnik môže riadiť týmito otázkami, ktoré vychádzajú z „kritérií účinnosti mimosúdnych mechanizmov podávania sťažností“ v zmysle hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, najmä zásady č. 31. Úvahy uvedené ďalej možno uplatniť na jednotlivé kanály alebo na súhrnný systém kanálov:
Sú tieto kanály legitímne vzhľadom na to, že zaisťujú náležitú zodpovednosť za ich čestné vykonávanie a budujú dôveru zainteresovaných strán?
Sú zainteresované strany s týmito kanálmi oboznámené a majú k nim prístup?
Sú v rámci týchto kanálov určené jasné a známe postupy s orientačnými časovými rámcami?
Zabezpečujú tieto kanály zainteresovaným stranám náležitý prístup k zdrojom informácií, poradenstva a odborných znalostí?
Zabezpečujú tieto kanály transparentnosť tým, že poskytujú dostatočné informácie tak pre sťažovateľov, ako aj na prípadné splnenie požiadaviek verejného záujmu?
Sú výsledky dosiahnuté prostredníctvom týchto kanálov v súlade s medzinárodne uznávanými ľudskými právami?
Identifikuje podnik podnety pochádzajúce z týchto kanálov, ktoré prispievajú k neustálemu učeniu sa v záujme zlepšovania kanálov a predchádzania budúcim vplyvom?
Zameriava sa podnik na dialóg so sťažovateľmi ako na prostriedok na dosiahnutie dohodnutých riešení, a nie na jednostranné určenie výsledku?
Požiadavka na zverejňovanie S2-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na pracovníkov v hodnotovom reťazci a prístupy k riadeniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich s pracovníkmi v hodnotovom reťazci a účinnosť týchto opatrení
AR 28. Môže trvať istý čas, kým podnik porozumie negatívnym vplyvom a zistí, v akých podobách sa s nimi môže stretnúť vo svojom hodnotovom reťazci, ako aj kým určí vhodné reakcie a zavedie ich do praxe. Podnik preto zváži:
svoje všeobecné a konkrétne prístupy k riešeniu významných negatívnych vplyvov;
svoje iniciatívy zamerané na prispievanie k ďalším významným pozitívnym vplyvom;
ako pokročil vo svojom úsilí počas obdobia vykazovania, a
svoje ciele v oblasti ďalšieho zlepšovania.
AR 29. Vhodné opatrenia sa môžu líšiť podľa toho, či podnik spôsobuje významný vplyv alebo k nemu prispieva, alebo či sa tento významný vplyv priamo spája s jeho vlastnou činnosťou, výrobkami alebo službami prostredníctvom obchodného vzťahu.
AR 30. Vzhľadom na to, že významné negatívne vplyvy ovplyvňujúce pracovníkov v hodnotovom reťazci, ktoré sa vyskytli počas obdobia vykazovania, môžu byť spojené aj so subjektmi alebo s činnosťami, ktoré podnik nemá priamo pod kontrolou, môže zverejniť informácie o tom, či a ako sa usiluje využiť svoj vplyv v obchodných vzťahoch na riadenie týchto vplyvov. Môže to zahŕňať využívanie obchodného vplyvu podniku (napríklad presadzovanie zmluvných požiadaviek v rámci obchodných vzťahov alebo zavádzanie stimulov), iných foriem vplyvu podniku v rámci daného vzťahu (napríklad poskytovanie odbornej prípravy alebo budovanie kapacít v oblasti práv pracovníkov v rámci subjektov, s ktorými má podnik obchodné vzťahy) alebo využívanie kolektívneho vplyvu podnikov v spolupráci s partnermi alebo inými aktérmi (napríklad iniciatívy zamerané na zodpovedný nábor alebo zabezpečenie primeranej mzdy pre pracovníkov).
AR 31. Ak podnik zverejňuje informácie o svojej účasti na priemyselnej iniciatíve alebo iniciatíve viacerých zainteresovaných strán ako súčasť svojich opatrení na riešenie významných negatívnych vplyvov, môže zverejniť, ako sa táto iniciatíva a jeho vlastné zapojenie zameriavajú na riešenie príslušného významného vplyvu. Podľa ESRS S2-5 môže zverejniť príslušné cieľové hodnoty stanovené iniciatívou a pokrok v ich dosahovaní.
AR 32. Pri zverejňovaní informácií o tom, či a ako podnik pri rozhodovaní o ukončení obchodných vzťahov zohľadňuje skutočné a potenciálne vplyvy na pracovníkov v hodnotovom reťazci a či a ako sa usiluje riešiť prípadné negatívne vplyvy, ktoré môžu vyplynúť z ukončenia, môže podnik uviesť príklady.
AR 33. Pri zverejňovaní informácií o spôsobe, akým podnik sleduje účinnosť svojich opatrení na riadenie významných vplyvov počas obdobia vykazovania, môže podnik zverejniť všetky poznatky získané z predchádzajúceho a aktuálneho obdobia vykazovania.
AR 34. Procesy používané na sledovanie účinnosti opatrení môžu zahŕňať interný alebo externý audit alebo overovanie, súdne konania a/alebo súvisiace súdne rozhodnutia, posúdenia vplyvu, systémy merania, spätnú väzbu od zainteresovaných strán, mechanizmy podávania sťažností, externé hodnotenia výkonnosti a referenčné porovnávanie.
AR 35. Cieľom podávania správ o účinnosti je umožniť pochopenie súvislostí medzi opatreniami prijatými podnikom a účinným riadením vplyvov. Napríklad na to, aby podnik preukázal účinnosť svojich opatrení na podporu svojich dodávateľov zameraných na zlepšenie ich pracovných podmienok, môže zverejniť spätnú väzbu z prieskumu od pracovníkov dodávateľov, z ktorej vyplýva, že odkedy podnik začal spolupracovať s týmito dodávateľmi, pracovné podmienky sa zlepšili. Medzi ďalšie informácie, ktoré môže podnik poskytnúť, patria údaje, z ktorých vyplýva zníženie počtu incidentov zistených napríklad prostredníctvom nezávislých auditov.
AR 36. Pokiaľ ide o iniciatívy alebo procesy, ktoré podnik zaviedol a ktoré vychádzajú z potrieb dotknutých pracovníkov, a pokiaľ ide o pokrok vo vykonávaní týchto iniciatív alebo procesov, podnik môže zverejniť:
informácie o tom, či pracovníci v hodnotovom reťazci a legitímni zástupcovia alebo ich dôveryhodní zástupcovia zohrávajú úlohu pri rozhodovaní o návrhu a vykonávaní týchto programov alebo procesov, a ak áno, akú, a
informácie o plánovaných alebo dosiahnutých pozitívnych výsledkoch týchto iniciatív alebo procesov pre pracovníkov v hodnotovom reťazci.
AR 37. Podnik môže zverejniť informácie o tom, či sú niektoré iniciatívy alebo procesy, ktorých hlavných cieľom je dosiahnuť pozitívny vplyv na pracovníkov v hodnotovom reťazci, navrhnuté aj v záujme dosiahnutia jedného alebo viacerých cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Napríklad na základe záväzku presadzovať cieľ udržateľného rozvoja OSN č. 8, ktorým je „podporovať trvalý, inkluzívny a udržateľný hospodársky rast, plnú a produktívnu zamestnanosť a dôstojnú prácu pre všetkých“, môže podnik poskytovať budovanie kapacít pre drobných poľnohospodárov vo svojom dodávateľskom reťazci, čo vedie k zvýšeniu ich príjmov, alebo môže podporovať odbornú prípravu s cieľom zvýšiť podiel žien schopných nastúpiť na pracovné miesta v oblasti doručovania v downstreamovej časti hodnotového reťazca.
AR 38. Pri zverejňovaní plánovaných alebo dosiahnutých pozitívnych výsledkov svojich opatrení pre pracovníkov v hodnotovom reťazci treba rozlišovať medzi dôkazmi o tom, že určité činnosti sa uskutočnili (napr. že x pracovníkov absolvovalo odbornú prípravu v oblasti finančnej gramotnosti), a dôkazmi o skutočných výsledkoch pre pracovníkov (napr. že x pracovníkov uvádza, že si dokážu lepšie spravovať domáci rozpočet a plniť si ciele v oblasti úspor).
AR 39. Pri zverejňovaní informácií o tom, či iniciatívy alebo procesy zohrávajú úlohu aj pri zmierňovaní významných negatívnych vplyvov, môže podnik zohľadniť napríklad programy zamerané na zvyšovanie finančnej gramotnosti pracovníčok, ktoré viedli k tomu, že bolo povýšených viac žien, ako aj správy o znížení výskytu sexuálneho obťažovania na pracovisku.
AR 40. Pri zverejňovaní významných rizík a príležitostí súvisiacich s vplyvmi podniku na pracovníkov v hodnotovom reťazci alebo s jeho závislosťami od týchto pracovníkov môže podnik zohľadniť tieto skutočnosti:
riziká súvisiace s vplyvmi podniku na pracovníkov v hodnotovom reťazci môžu zahŕňať riziko poškodenia dobrej povesti alebo právne riziko, ak sa zistí, že pracovníci v hodnotovom reťazci vykonávajú nútenú prácu alebo detskú prácu;
riziká súvisiace so závislosťami podniku od pracovníkov v hodnotovom reťazci môžu zahŕňať narušenie obchodných činností v prípade, že sa v dôsledku pandémie uzatvoria významné časti dodávateľského reťazca alebo distribučnej siete;
príležitosti súvisiace s vplyvmi podniku na pracovníkov v hodnotovom reťazci môžu zahŕňať diferenciáciu trhu a väčšiu príťažlivosť pre zákazníkov prameniacu zo zaručenia dôstojnej mzdy a dôstojných podmienok pre pracovníkov, ktorí nie sú zamestnancami, a
►C1 príležitosti súvisiace so závislosťami podniku od pracovníkov v hodnotovom reťazci môžu zahŕňať dosiahnutie budúcich udržateľných dodávok určitej komodity zabezpečením toho, že drobní poľnohospodári budú zarábať dostatočne na to, aby to budúce generácie presvedčilo pokračovať v pestovaní tejto plodiny. ◄
AR 41. Pri zverejňovaní informácií o tom, či sa závislosti premieňajú na riziká, podnik zohľadní vonkajší vývoj.
AR 42. Pri zverejňovaní informácií o politikách, opatreniach a zdrojoch a cieľových hodnotách súvisiacich s riadením významných rizík a príležitostí môže podnik v prípadoch, keď riziká a príležitosti vznikajú v dôsledku významného vplyvu, uviesť krížový odkaz na svoje zverejnenia o politikách, opatreniach a zdrojoch a cieľových hodnotách vo vzťahu k tomuto vplyvu.
AR 43. Podnik zváži, či a ako sú jeho procesy riadenia významných rizík súvisiacich s pracovníkmi v hodnotovom reťazciintegrované do jeho existujúcich procesov riadenia rizika.
AR 44. Pri zverejňovaní zdrojov pridelených na riadenie významných vplyvov môže podnik zverejniť, ktoré interné funkcie sa podieľajú na riadení týchto vplyvov a aké druhy opatrení prijímajú na riešenie negatívnych a dosahovanie pozitívnych vplyvov.
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie S2-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí
AR 45. Pri zverejňovaní informácií o cieľových hodnotách v súlade s odsekom 39 môže podnik zverejniť informácie o:
zamýšľaných výsledkoch, ktoré sa majú dosiahnuť v živote pracovníkov v hodnotovom reťazci, a to čo najkonkrétnejšie;
stabilite cieľových hodnôt v priebehu času, pokiaľ ide o vymedzenie pojmov a metodiky, aby sa umožnila ich porovnateľnosť v čase;
štandardoch alebo záväzkoch, na ktorých sú tieto cieľové hodnoty založené (napríklad kódexy správania, politiky získavania zdrojov, globálne rámce alebo priemyselné kódexy).
AR 46. Cieľové hodnoty týkajúce sa významných rizík a príležitostí môžu byť rovnaké ako cieľové hodnoty týkajúce sa významných vplyvov alebo sa od nich môžu líšiť. Napríklad cieľová hodnota týkajúca sa dosiahnutia miezd umožňujúcich dôstojný život pre pracovníkov dodávateľského reťazca by mohla znížiť vplyvy na týchto pracovníkov a zároveň znížiť súvisiace riziká z hľadiska kvality a spoľahlivosti dodávok.
AR 47. Podnik môže takisto rozlišovať medzi krátkodobými, strednodobými a dlhodobými cieľovými hodnotami, ktoré sa vzťahujú na ten istý záväzok politiky. Podnik môže mať napríklad dlhodobú cieľovú hodnotu dosiahnuť do roku 2030 zníženie počtu incidentov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ktoré postihujú pracovníkov daného dodávateľa, o 80 % a krátkodobú cieľovú hodnotu znížiť do roku 2024 počet nadčasových hodín vodičov dodávok o x % pri zachovaní ich príjmov.
AR 48. Pri úprave alebo nahradení cieľovej hodnoty v období vykazovania môže podnik túto zmenu vysvetliť krížovým odkazom na významné zmeny v obchodnom modeli alebo na širšie zmeny v prijatom štandarde alebo právnych predpisoch, z ktorých je daná cieľová hodnota odvodená, s cieľom poskytnúť kontextové informácie v zmysle ESRS 2 BP-2 Zverejňovanie informácií v súvislosti s osobitnými okolnosťami.
ESRS S3
OVPLYVNENÉ SPOLOČENSTVÁ
OBSAH |
|
Cieľ |
|
Interakcia s inými ESRS |
|
Požiadavky na zverejňovanie |
|
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Stratégia |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán |
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie S3-1 – Politiky týkajúce sa ovplyvnených spoločenstiev |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S3-2 – Procesy na zapojenie ovplyvnených spoločenstiev v súvislosti s vplyvmi |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S3-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály, ktorými môžu ovplyvnené spoločenstvá upozorniť na obavy |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S3-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá, prístupy k zmierňovaniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich s ovplyvnenými spoločenstvami a účinnosť týchto opatrení |
Metriky a cieľové hodnoty |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie S3-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí |
Dodatok A: |
Požiadavky na uplatňovanie |
– |
Cieľ |
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Stratégia |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán |
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie S3-1 – Politiky týkajúce sa ovplyvnených spoločenstiev |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S3-2 – Procesy na zapojenie ovplyvnených spoločenstiev v súvislosti s vplyvmi |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S3-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály, ktorými môžu ovplyvnené spoločenstvá upozorniť na obavy |
– |
►C1 Požiadavka na zverejňovanie S3-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá, prístupy k riadeniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich s ovplyvnenými spoločenstvami a účinnosť týchto opatrení ◄ |
Metriky a cieľové hodnoty |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie S3-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí |
Cieľ
1. Cieľom tohto štandardu je špecifikovať požiadavky na zverejňovanie informácií, ktoré umožnia používateľom vyhlásenia o udržateľnosti pochopiť významné vplyvy na ovplyvnené spoločenstvá súvisiace s vlastnou činnosťou podniku a jeho hodnotovým reťazcom, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov alebo služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov, a súvisiace významné riziká a príležitosti vrátane:
toho, ako podnik ovplyvňuje spoločenstvá v oblastiach, v ktorých je najpravdepodobnejší výskyt a závažnosť vplyvov, a to z hľadiska významných pozitívnych a negatívnych skutočných alebo potenciálnych vplyvov;
všetkých prijatých opatrení zameraných na predchádzanie skutočným alebo potenciálnym negatívnym vplyvom, ich zmierňovanie alebo nápravu a na riešenie rizík a príležitostí, ako aj výsledku týchto opatrení;
povahy, druhu a rozsahu významných rizík a príležitostí podniku súvisiacich s jeho vplyvmi na ovplyvnené spoločenstvá a závislosťami od nich a spôsobu, akým ich podnik riadi, a
krátkodobých, strednodobých a dlhodobých finančných vplyvov na podnik v dôsledku významných rizík a príležitostí, ktoré vyplývajú z vplyvov podniku na ovplyvnené spoločenstvá a z jeho závislostí od nich.
2. V záujme splnenia tohto cieľa sa v tomto štandarde vyžaduje vysvetlenie všeobecného prístupu, ktorý podnik uplatňuje na identifikáciu a riadenie všetkých významných skutočných a potenciálnych vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá v súvislosti s:
hospodárskymi, sociálnymi a kultúrnymi právami spoločenstiev (napríklad primerané bývanie, primeraná výživa, voda a hygiena, vplyvy súvisiace s pôdou a bezpečnosťou);
občianskymi a politickými právami spoločenstiev (napríklad sloboda prejavu, sloboda zhromažďovania, vplyv na obhajcov ľudských práv) a
osobitnými právami pôvodného obyvateľstva (napríklad slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas, sebaurčenie, kultúrne práva).
3. V tomto štandarde sa vyžaduje aj vysvetlenie toho, ako môžu takéto vplyvy, ako aj závislosti podniku od ovplyvnených spoločenstiev vytvárať pre podnik významné riziká alebo príležitosti. Napríklad negatívne vzťahy s ovplyvnenými spoločenstvami môžu narušiť vlastnú činnosť podniku alebo poškodiť jeho dobrú povesť, zatiaľ čo konštruktívne vzťahy môžu priniesť podnikateľské výhody, ako napríklad stabilnú a bezkonfliktnú činnosť a ľahší nábor miestnych zamestnancov.
Interakcia s inými ESRS
4. Tento štandard sa uplatňuje v prípade, ak sa v procese posudzovania významnosti stanovenom v ESRS 2 Všeobecné zverejnenia identifikovali významné vplyvy na ovplyvnené spoločenstvá a/alebo významné riziká a príležitosti, ktoré s nimi súvisia.
5. Tento štandard by sa mal chápať v spojení s ESRS 1 Všeobecné požiadavky a ESRS 2, ako aj s ESRS S1 Vlastná pracovná sila, ESRS S2 Pracovníci v hodnotovom reťazci a ESRS S4 Spotrebitelia a koncoví používatelia.
Požiadavky na zverejňovanie
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
6. Požiadavky tohto oddielu by sa mali vykladať v spojení so zverejneniami požadovanými v ESRS 2 o stratégii (SBM). Výsledné zverejnenia sa predkladajú spolu so zverejneniami požadovanými podľa ESRS 2, s výnimkou SBM-3 Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom, v prípade ktorého má podnik možnosť predložiť zverejnenia spolu s tematickým zverejnením.
Stratégia
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán
7. V súvislosti s odsekom 43 ESRS 2 SBM-2 podnik zverejní informácie o tom, ako sa stanoviská, záujmy a práva ovplyvnených spoločenstiev vrátane dodržiavania ich ľudských práv (a prípadne ich práv pôvodného obyvateľstva) zohľadňujú v jeho stratégii a obchodnom modeli. Ovplyvnené spoločenstvá sú kľúčovou skupinou dotknutých zainteresovaných strán.
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom
8. V súvislosti s odsekom 48 ESRS 2 SBM-3 podnik zverejňuje:
informácie o tom, či a ako skutočné a potenciálne vplyvy na ovplyvnené spoločenstvá v zmysle ESRS 2 IRO-1 Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí: i) vyplývajú zo stratégie a z obchodných modelov podniku alebo sú s nimi spojené a ii) sú zohľadnené v stratégii a obchodnom modeli podniku a prispievajú k ich prispôsobeniu a
vzťah medzi jeho významnými rizikami a príležitosťami vznikajúcimi v dôsledku vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá a závislostí od nich a jeho stratégiou a obchodným modelom.
9. Pri plnení požiadaviek odseku 48 podnik zverejní informácie o tom, či sú do rozsahu jeho zverejnenia podľa ESRS 2 zahrnuté všetky ovplyvnené spoločenstvá, ktoré môže podnik významne ovplyvňovať, vrátane vplyvov, ktoré súvisia s vlastnou činnosťou a hodnotovým reťazcom podniku, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov alebo služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov. Podnik okrem toho zverejňuje aj tieto informácie:
stručný opis typov spoločenstiev, ktoré sú vystavené významným vplyvom jeho vlastnej činnosti alebo prostredníctvom upstreamovej a downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca, pričom uvedie, či ide o:
spoločenstvá žijúce alebo pracujúce v okolí lokalít činnosti, tovární, zariadení alebo iných fyzických operácií podniku, alebo vzdialenejšie spoločenstvá ovplyvnené činnosťami v týchto lokalitách (napríklad znečistením vody po prúde);
spoločenstvá v hodnotovom reťazci podniku (napríklad tie, ktoré sú ovplyvnené prevádzkou zariadení dodávateľov alebo činnosťou poskytovateľov logistických alebo distribučných služieb);
spoločenstvá v jednom alebo oboch koncových bodoch hodnotového reťazca (napríklad v mieste ťažby kovov alebo nerastov alebo zberu komodít, alebo spoločenstvá v okolí lokalít nakladania s odpadom alebo jeho recyklácie);
spoločenstvá pôvodného obyvateľstva;
v prípade významných negatívnych vplyvov i) či sú rozšírené alebo systémové v kontextoch, v ktorých podnik pôsobí alebo má dodávateľské alebo iné obchodné vzťahy (napríklad marginalizované obyvateľstvo trpiace vplyvmi na zdravie a kvalitu života vo vysoko industrializovanej oblasti); alebo ii) či súvisia s jednotlivými incidentmi v rámci vlastnej činnosti podniku (napríklad únik toxického odpadu, ktorý ovplyvnil prístup spoločenstva k čistej pitnej vode) alebo v konkrétnom obchodnom vzťahu (napríklad pokojný protest spoločenstiev proti obchodným operáciám, ktorý sa stretol s násilnou reakciou bezpečnostných služieb podniku). To zahŕňa aj zohľadnenie vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá, ktoré môžu vzniknúť v dôsledku prechodu na ekologickejšiu a klimaticky neutrálnu činnosť. Potenciálne vplyvy zahŕňajú vplyvy spojené s inováciami a reštrukturalizáciou, so zatváraním baní, zvýšenou ťažbou nerastných surovín potrebných na prechod na udržateľné hospodárstvo a s výrobou solárnych panelov;
v prípade významných pozitívnych vplyvov stručný opis činností, ktoré vedú k pozitívnym vplyvom (napríklad budovanie kapacít na podporu väčšieho počtu a nových foriem miestnych zdrojov obživy), a typy spoločenstiev, ktoré sú pozitívne ovplyvnené alebo by mohli byť pozitívne ovplyvnené, podnik môže takisto zverejniť, či sa pozitívne vplyvy vyskytujú v konkrétnych krajinách alebo regiónoch, a
všetky významné riziká a príležitosti pre podnik vznikajúce v dôsledku vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá a závislostí od nich.
10. Pri opise hlavných typov spoločenstiev, ktoré sú alebo by mohli byť negatívne ovplyvnené, na základe posúdenia významnosti stanoveného v požiadavke na zverejňovanie ESRS 2 IRO-1 podnik zverejní informácie o tom, či a ako dospel k poznatkom o tom, ako môžu byť ovplyvnené spoločenstvá s osobitnými charakteristikami alebo spoločenstvá žijúce v osobitných podmienkach, alebo spoločenstvá vykonávajúce osobitné činnosti vystavené väčšiemu riziku ujmy.
11. Podnik zverejní informácie o tom, ktoré z jeho významných rizík a príležitostí vznikajúcich v dôsledku vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá a závislostí od nich sa prípadne týkajú skôr konkrétnych skupín ovplyvnených spoločenstiev než všetkých ovplyvnených spoločenstiev.
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie S3-1 – Politiky týkajúce sa ovplyvnených spoločenstiev
12. Podnik opíše svoje politiky, ktoré sa prijali na riadenie jeho významných vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá, ako aj súvisiacich významných rizík a príležitostí.
13. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť, v akej miere má podnik zavedené politiky, ktorými rieši identifikáciu, posudzovanie, riadenie a/alebo nápravu významných vplyvov osobitne na ovplyvnené spoločenstvá, ako aj politiky, ktoré pokrývajú významné riziká alebo príležitosti súvisiace s ovplyvnenými spoločenstvami.
14. Pri zverejňovaní požadovanom v odseku 12 sa zahrnú informácie o politikách, ktoré má podnik zavedené na riadenie svojich významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s ovplyvnenými spoločenstvami v súlade s ESRS 2 MDR-P Politiky prijaté na účely riadenia významných aspektov udržateľnosti. Okrem toho podnik uvedie, či sa tieto politiky vzťahujú na konkrétne ovplyvnené spoločenstvá alebo na všetky ovplyvnené spoločenstvá.
15. Podnik zverejní všetky osobitné ustanovenia politiky na predchádzanie vplyvom na pôvodné obyvateľstvo a na ich riešenie.
16. Podnik opíše svoje záväzky politiky v oblasti ľudských práv ( 112 ), ktoré sú relevantné pre ovplyvnené spoločenstvá, vrátane procesov a mechanizmov na monitorovanie dodržiavania hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, Deklarácie Medzinárodnej organizácie práce o základných zásadách a právach pri práci alebo usmernení OECD pre nadnárodné podniky. Vo svojom zverejnení sa zameria na tie aspekty, ktoré sú významné vo vzťahu k týmto skutočnostiam ( 113 ), ako aj na svoj všeobecný prístup k týmto skutočnostiam:
dodržiavanie ľudských práv spoločenstiev, a to najmä pôvodného obyvateľstva;
zapojenie ovplyvnených spoločenstiev a
opatrenia, ktorými sa poskytuje a/alebo umožňuje náprava v súvislosti s vplyvmi na ľudské práva.
17. Podnik zverejní informácie o tom, či a ako sú jeho politiky vo vzťahu k ovplyvneným spoločenstvám v súlade s medzinárodne uznávanými štandardmi relevantnými osobitne pre spoločenstvá a pôvodné obyvateľstvo vrátane hlavných zásad Organizácie Spojených národov (OSN) v oblasti podnikania a ľudských práv. Podnik okrem toho zverejní informácie o tom, do akej miery boli v jeho vlastných prevádzkach alebo v upstreamovej a downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca zaznamenané prípady nedodržiavania hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, Deklarácie MOP o základných zásadách a právach pri práci alebo usmernení OECD pre nadnárodné podniky, ktoré sa týkajú ovplyvnených spoločenstiev, a prípadne uvedie povahu takýchto prípadov ( 114 ).
18. Politika môže mať podobu samostatnej politiky týkajúcej sa spoločenstiev alebo môže byť zahrnutá do rozsiahlejšieho dokumentu, ako je napríklad etický kódex alebo všeobecná politika udržateľnosti, ktorú už podnik zverejnil v rámci iných ESRS. V uvedených prípadoch podnik poskytne presný krížový odkaz na identifikáciu aspektov politiky, ktoré spĺňajú požiadavky v rámci tejto požiadavky na zverejňovanie.
Požiadavka na zverejňovanie S3-2 – Procesy na zapojenie ovplyvnených spoločenstiev v súvislosti s vplyvmi
19. Podnik zverejní informácie o svojich všeobecných procesoch na zapojenie ovplyvnených spoločenstiev a ich zástupcov v súvislosti so skutočnými a potenciálnymi vplyvmi na ne.
20. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie toho, či a ako podnik v rámci svojho prebiehajúceho procesu náležitej starostlivosti zapája ovplyvnené spoločenstvá, ich legitímnych zástupcov alebo dôveryhodných zástupcov v súvislosti so skutočnými a potenciálnymi významnými pozitívnymi a/alebo negatívnymi vplyvmi, ktoré ich ovplyvňujú alebo pravdepodobne ovplyvnia, a či a ako sa v rozhodovacích procesoch podniku zohľadňujú názory ovplyvnených spoločenstiev.
21. Podnik zverejní, či a ako sa v jeho rozhodnutiach alebo činnostiach zameraných na riadenie skutočných a potenciálnych vplyvov na spoločenstvá zohľadňujú názory ovplyvnených spoločenstiev. Súčasťou toho je prípadne vysvetlenie:
toho, či sa zapojenie uskutočňuje priamo s ovplyvnenými spoločenstvami alebo ich legitímnymi zástupcami alebo s dôveryhodnými zástupcami, ktorí majú prehľad o ich situácii;
fázy (fáz), v ktorej (ktorých) dochádza k zapojeniu, typu zapojenia a frekvencie zapojenia;
funkcie a najvyššej pozície v podniku, ktorá má prevádzkovú zodpovednosť za zabezpečenie toho, aby sa toto zapojenie uskutočňovalo a aby sa výsledky zohľadňovali v prístupe podniku;
prípadne ako podnik posudzuje účinnosť zapájania ovplyvnených spoločenstiev vrátane prípadných dohôd alebo výsledkov, ktoré z toho vyplynú.
22. V prípade potreby podnik zverejní informácie o krokoch, ktoré podnikol na získanie prehľadu o názoroch ovplyvnených spoločenstiev, ktoré môžu byť mimoriadne zraniteľné voči vplyvom a/alebo marginalizované, a o názoroch osobitných skupín v rámci ovplyvnených spoločenstiev, ako sú ženy a dievčatá.
23. Ak ovplyvnené spoločenstvá predstavujú pôvodné obyvateľstvo, podnik zverejní aj informácie o tom, ako zohľadňuje a zabezpečuje dodržiavanie ich osobitných práv v rámci svojho prístupu k zapájaniu zainteresovaných strán vrátane ich práva na slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas so zreteľom na: i) ich kultúrne, duševné, náboženské a duchovné vlastníctvo; ii) činnosti, ktoré majú vplyv na ich pôdu a územia, a iii) legislatívne alebo administratívne opatrenia, ktoré sa ich týkajú. Najmä v prípade zapojenia pôvodného obyvateľstva podnik zverejní aj informácie o tom, či a ako sa s pôvodným obyvateľstvom konzultovalo o spôsobe a parametroch zapojenia (napríklad pri navrhovaní programu, povahy a harmonogramu zapojenia).
24. Ak podnik nemôže poskytnúť uvedené požadované informácie, pretože nezaviedol všeobecný proces na zapojenie ovplyvnených spoločenstiev, zverejní informáciu v tomto zmysle. Môže zverejniť časový rámec, v ktorom plánuje takýto proces zaviesť.
Požiadavka na zverejňovanie S3-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály, ktorými môžu ovplyvnené spoločenstvá upozorniť na obavy
25. Podnik opíše procesy, ktoré má zavedené na zabezpečenie nápravy negatívnych vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá, s ktorými je podnik spojený, alebo na spoluprácu pri ich náprave, ako aj kanály, ktoré majú ovplyvnené spoločenstvá k dispozícii na vyjadrenie obáv a zabezpečenie ich riešenia.
26. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť formálne prostriedky, ktorými môžu ovplyvnené spoločenstvá vyjadriť svoje obavy a potreby priamo podniku a/alebo prostredníctvom ktorých podnik podporuje dostupnosť takýchto kanálov (napríklad mechanizmov podávania sťažností) v rámci svojich obchodných vzťahov, spôsob, akým sa v spolupráci s týmito spoločenstvami vykonávajú následné opatrenia týkajúce sa vznesených otázok, a účinnosť týchto kanálov.
27. Podnik opíše:
svoj všeobecný prístup a procesy poskytovania nápravy alebo prispievania k nej, ak zistil, že spôsobil významný negatívny vplyv na ovplyvnené spoločenstvá alebo k vplyvu prispel, vrátane toho, či a ako podnik posudzuje, že poskytnutá náprava je účinná;
všetky konkrétne kanály, ktoré má zavedené pre ovplyvnené spoločenstvá, aby mohli svoje obavy alebo potreby predniesť priamo podniku a aby sa riešili, vrátane toho, či ich zaviedol podnik sám a/alebo prostredníctvom účasti v mechanizmoch tretích strán;
svoje procesy, ktorými podnik podporuje dostupnosť takýchto kanálov prostredníctvom svojich obchodných vzťahov, a
ako sleduje a monitoruje nastolené a riešené problémy a ako zabezpečuje účinnosť kanálov, a to aj prostredníctvom zapojenia zainteresovaných strán, ktoré sú určenými používateľmi týchto kanálov.
28. Podnik zverejní informácie o tom, či a ako posudzuje, že ovplyvnené spoločenstvá poznajú tieto štruktúry alebo procesy a dôverujú im ako prostriedku na vyjadrenie svojich obáv a potrieb a zabezpečenie ich riešenia. Okrem toho podnik zverejní, či má zavedené politiky týkajúce sa ochrany jednotlivcov, ktorí ich využívajú, pred odvetnými opatreniami. Ak boli takéto informácie zverejnené v súlade s ESRS G1-1, podnik sa môže na tieto informácie odvolať.
29. Ak podnik nemôže zverejniť uvedené požadované informácie, pretože nezaviedol kanál na vyjadrenie obáv a/alebo nepodporuje dostupnosť takéhoto kanála prostredníctvom svojich obchodných vzťahov, zverejní informáciu v tomto zmysle. Môže zverejniť časový rámec, v ktorom plánuje takýto kanál alebo takéto procesy zaviesť.
Požiadavka na zverejňovanie S3-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá, prístupy k zmierňovaniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich s ovplyvnenými spoločenstvami a účinnosť týchto opatrení
30. Podnik zverejní informácie o tom, ako prijíma opatrenia na riešenie významných vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá, ako aj na riadenie významných rizík a využívanie významných príležitostí súvisiacich s ovplyvnenými spoločenstvami, a o účinnosti týchto opatrení.
31. Táto požiadavka na zverejňovanie má dva ciele: Po prvé, má objasniť všetky opatrenia a iniciatívy, prostredníctvom ktorých sa podnik usiluje:
predchádzať negatívnym významným vplyvom na ovplyvnené spoločenstvá, zmierňovať a odstraňovať ich a/alebo
dosahovať pozitívne významné vplyvy na ovplyvnené spoločenstvá.
Po druhé, má umožniť pochopiť spôsoby, akými podnik rieši významné riziká a využíva významné príležitosti súvisiace s ovplyvnenými spoločenstvami.
Podnik poskytne súhrnný opis akčných plánov a zdrojov na riadenie svojich významných vplyvov, rizík a príležitostí v súvislosti s ovplyvnenými spoločenstvami v súlade s ESRS 2 MDR-A Opatrenia a zdroje v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti.
32. V súvislosti s významnými vplyvmi podnik opíše:
prijaté, plánované alebo prebiehajúce opatrenia na predchádzanie negatívnym významným vplyvom na ovplyvnené spoločenstvá alebo ich zmierňovanie;
či a ako prijal opatrenia na poskytnutie alebo umožnenie nápravy v súvislosti so skutočným významným vplyvom;
všetky ďalšie opatrenia alebo iniciatívy, ktoré má zavedené s primárnym cieľom dosiahnuť pozitívny vplyv na ovplyvnené spoločenstvá, a
ako sleduje a posudzuje účinnosť týchto opatrení a iniciatív pri dosahovaní zamýšľaných výsledkov pre ovplyvnené spoločenstvá.
33. ►C1 V súvislosti s odsekom 30 podnik opíše: ◄
procesy, prostredníctvom ktorých identifikuje, aké opatrenia sú potrebné a vhodné v reakcii na konkrétny skutočný alebo potenciálny negatívny vplyv na ovplyvnené spoločenstvá;
svoj prístup k prijímaniu opatrení v súvislosti s konkrétnymi významnými negatívnymi vplyvmi na spoločenstvá vrátane akýchkoľvek opatrení v súvislosti s vlastnými postupmi týkajúcimi sa získavania pôdy, plánovania a výstavby, prevádzky alebo ukončenia činnosti, ako aj toho, či bude potrebné prijať opatrenia v širšom odvetví alebo v spolupráci s inými príslušnými stranami; a
ako zabezpečuje, aby boli k dispozícii procesy na poskytnutie alebo umožnenie nápravy v prípade významných negatívnych vplyvov a aby ich vykonávanie a výsledky boli účinné.
34. V súvislosti s významnými rizikami a príležitosťami podnik opíše:
aké opatrenia sa plánujú alebo prebiehajú na zmiernenie významných rizík pre podnik, ktoré vyplývajú z jeho vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá a zo závislostí od nich, a ako sleduje účinnosť v praxi a
aké opatrenia sa plánujú alebo prebiehajú na využívanie významných príležitostí pre podnik vo vzťahu k ovplyvneným spoločenstvám.
35. Podnik zverejní informácie o tom, či a ako prijíma opatrenia na to, aby zabránil vzniku významných negatívnych vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá prostredníctvom vlastných postupov, resp. opatrenia na to, aby k takýmto vplyvom neprispieval, a to v prípade potreby aj v súvislosti s plánovaním, so získavaním a využívaním pôdy, s financovaním, ťažbou alebo produkciou surovín, využívaním prírodných zdrojov a riadením vplyvov na životné prostredie. Môže sa to vzťahovať aj zverejnenie informácií o tom, aký prístup sa zvolí v prípade, keď vznikne napätie medzi predchádzaním významným negatívnym vplyvom alebo ich zmierňovaním a inými obchodnými tlakmi.
36. Podnik takisto zverejní informácie o tom, či boli nahlásené závažné problémy a incidenty v oblasti ľudských práv súvisiace s ovplyvnenými spoločenstvami, a v prípade potreby ich zverejní ( 115 ).
37. ►C1 Pri zverejňovaní informácií požadovaných podľa odseku 32 písm. d) podnik zohľadní štandard ESRS 2 MDR-T Sledovanie účinnosti politík a opatrení prostredníctvom cieľových hodnôt, ak vyhodnocuje účinnosť opatrenia stanovením cieľovej hodnoty. ◄
38. Podnik zverejní informácie o tom, aké zdroje sú pridelené na riadenie jeho významných vplyvov, spolu s informáciami, ktoré umožnia používateľom pochopiť, akým spôsobom sú významné vplyvy riadené.
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie S3-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí
39. Podnik zverejní časovo ohraničené cieľové hodnoty zamerané na výsledky, ktoré mohol stanoviť s ohľadom na:
znižovanie negatívnych vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá a/alebo
presadzovanie pozitívnych vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá, a/alebo
riadenie významných rizík a príležitostí súvisiacich s ovplyvnenými spoločenstvami.
40. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť rozsah, v akom podnik používa časovo ohraničené cieľové hodnoty zamerané na výsledky s cieľom podporovať a merať pokrok pri riešení významných negatívnych vplyvov a/alebo podpore pozitívnych vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá a/alebo pri riadení významných rizík a príležitostí súvisiacich s ovplyvnenými spoločenstvami.
41. Súhrnný opis cieľových hodnôt na riadenie jeho významných vplyvov, rizík a príležitostí v súvislosti s ovplyvnenými spoločenstvami obsahuje požiadavky na informácie vymedzené v ESRS 2 MDR-T.
42. Podnik zverejní informácie o postupe stanovovania cieľových hodnôt vrátane toho, či a ako podnik priamo zapojil ovplyvnené spoločenstvá, ich legitímnych zástupcov alebo dôveryhodných zástupcov, ktorí majú prehľad o ich situácii, do:
stanovenia všetkých takýchto cieľových hodnôt;
sledovania výkonnosti podniku v porovnaní s týmito hodnotami a
identifikácie všetkých získaných poznatkov alebo zlepšení v dôsledku výkonnosti podniku.
Dodatok A
Požiadavky na uplatňovanie
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS S3 Ovplyvnené spoločenstvá. Podporuje uplatňovanie požiadaviek na zverejňovanie stanovených v tomto štandarde a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu.
Cieľ
AR 1. Prehľad aspektov týkajúcich sa sociálnej oblasti a ľudských práv uvedených v odseku 2 neznamená, že všetky tieto otázky by mali byť zverejnené v rámci každej požiadavky na zverejňovanie v tomto štandarde. Ide skôr o zoznam aspektov, ktoré podnik zohľadní vo svojom posúdení významnosti (odkaz na kapitolu 3 ESRS 1 Dvojitá významnosť ako základ pre zverejňovanie informácií o udržateľnosti a ESRS 2 IRO-1) v súvislosti s ovplyvnenými spoločenstvami a následne zverejní ako významné vplyvy, riziká a príležitosti v rozsahu pôsobnosti tohto štandardu.
AR 2. Okrem otázok uvedených v odseku 2 môže podnik zvážiť aj zverejnenie informácií o iných otázkach relevantných pre významný vplyv za kratšie obdobie, napríklad o iniciatívach týkajúcich sa vplyvov na spoločenstvá súvisiacich s činnosťou podniku v dôsledku extrémnych a náhlych poveternostných podmienok.
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
Stratégia
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán
AR 3. Podľa požiadavky na zverejňovanie ESRS 2 SBM-2 je podnik povinný objasniť, či a akým spôsobom posudzuje úlohu, ktorú môže jeho stratégia a obchodný model zohrávať pri vzniku, zhoršovaní alebo zmierňovaní zásadných významných vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá, a či a akým spôsobom sú obchodný model a stratégia prispôsobované s cieľom riešiť takéto významné vplyvy.
AR 4. Hoci ovplyvnené spoločenstvá nemusia spolupracovať s podnikom na úrovni jeho stratégie alebo obchodného modelu, ich stanoviská môžu slúžiť ako zdroj informácií pri posudzovaní vlastnej stratégie a obchodného modelu zo strany podniku. Podnik môže zverejniť stanoviská ovplyvnených spoločenstiev a ich zástupcov.
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom
AR 5. Vplyvy na ovplyvnené spoločenstvá môžu vzniknúť v stratégii alebo obchodnom modeli podniku viacerými spôsobmi. Vplyvy sa môžu napríklad týkať hodnotovej propozície podniku (napríklad výstavba alebo začatie projektov s harmonogramom, ktorý neposkytuje dostatok času na konzultácie so skupinami, ktorých sa projekty týkajú), jeho hodnotového reťazca (napríklad využívanie pôdy v krajinách, v ktorých je vlastníctvo často sporné alebo záznamy sú nespoľahlivé, alebo v ktorých sa napríklad pôvodné obyvateľstvo neuznáva za užívateľov pôdy), alebo jeho štruktúry nákladov a modelu príjmov (napríklad agresívne stratégie na minimalizáciu zdaňovania, najmä pokiaľ ide o činnosť v rozvojových krajinách).
AR 6. Vplyvy na ovplyvnené spoločenstvá, ktoré vznikajú v stratégii alebo obchodnom modeli, môžu priniesť významné riziká aj pre podnik. Ak napríklad stratégia podniku zahŕňa presun do rizikovejších geografických oblastí v snahe zabezpečiť si určité komodity a ak sa ovplyvnené spoločenstvá bránia jeho prítomnosti alebo namietajú proti jeho postupom na miestnej úrovni, môže to spôsobiť rozsiahle a nákladné oneskorenia a ovplyvniť schopnosť podniku získať budúce koncesie alebo povolenia na využívanie pôdy. Takisto v prípade, že obchodný model podniku sa opiera o intenzívny odber vody v jeho závodoch do takej miery, že ovplyvňuje prístup k vode na spotrebu, hygienu a živobytie spoločenstiev, môže to mať za následok bojkot, sťažnosti a žaloby poškodzujúce dobrú povesť podniku.
AR 7. Príkladom osobitných charakteristík ovplyvnených spoločenstiev, ktoré môže podnik zohľadniť v súvislosti s odsekom 10, môže byť ovplyvnené spoločenstvo, ktoré je fyzicky alebo ekonomicky izolované a je mimoriadne vnímavé na zavlečené choroby alebo má obmedzený prístup k sociálnym službám, a preto sa spolieha na infraštruktúru zriadenú podnikom. Môže to byť preto, že ak podnik kupuje pôdu, ktorú obhospodarujú ženy, a zaplatí za ňu mužským hlavám domácností, ženy sú v tomto spoločenstve ešte viac znevýhodnené. Dôvodom môže byť aj to, že dané spoločenstvo predstavuje pôvodné obyvateľstvo, ktorého členovia sa usilujú uplatňovať si kultúrne alebo hospodárske práva na pôdu, ktorú vlastní alebo využíva podnik alebo jeden zo subjektov, s ktorým má podnik obchodný vzťah, v podmienkach, v ktorých ich práva nie sú chránené štátom. Okrem toho podnik zohľadní, či sa jednotlivé charakteristiky neprekrývajú. Napríklad charakteristiky ako etnický pôvod, sociálno-ekonomické postavenie, postavenie migranta a rod môžu vytvárať prekrývajúce sa riziká ujmy pre určité ovplyvnené spoločenstvá alebo pre rôzne časti týchto ovplyvnených spoločenstiev, keďže ovplyvnené spoločenstvá sú často rôznorodej povahy.
AR 8. Pokiaľ ide o odsek 11, významné riziká by mohli vzniknúť aj v dôsledku závislosti podniku od ovplyvnených spoločenstiev v prípadoch, keď udalosti s malou pravdepodobnosťou, ale veľkým vplyvom, môžu spôsobiť finančné vplyvy, napríklad keď prírodná katastrofa povedie ku katastrofálnej priemyselnej havárii spojenej s činnosťou podniku, čo má za následok vážnu ujmu spôsobenú ovplyvneným spoločenstvám.
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie S3-1 – Politiky týkajúce sa ovplyvnených spoločenstiev
AR 9. Opis zahŕňa kľúčové informácie nevyhnutné na podanie pravdivého obrazu o politikách týkajúcich sa ovplyvnených spoločenstiev, a preto podnik zohľadní vysvetlenia významných zmien politík prijatých počas roku vykazovania (napríklad nové alebo dodatočné prístupy k zapájaniu, náležitej starostlivosti a nápravným opatreniam).
AR 10. Pri zverejňovaní informácií o súlade svojich politík s hlavnými zásadami OSN v oblasti podnikania a ľudských práv podnik zohľadní, že hlavné zásady odkazujú na Medzinárodnú listinu práv, ktorú tvorí Všeobecná deklarácia ľudských práv a dva pakty, ktorými sa vykonáva, ako aj na Deklaráciu OSN o právach pôvodného obyvateľstva, Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o domorodom a kmeňovom obyvateľstve (MOP č. 169) a základné dohovory, ktoré sú jeho základom, a môže zverejniť informácie o svojom súlade s týmito nástrojmi.
AR 11. Podnik môže poskytnúť názorný príklad typov oznamovania svojich politík uvedeným jednotlivcom, skupinám jednotlivcov alebo subjektom, pre ktoré sú relevantné, a to buď preto, že sa očakáva, že ich budú vykonávať (napríklad zamestnanci, zmluvní partneri a dodávatelia podniku), alebo preto, že majú priamy záujem na ich vykonávaní (napríklad vlastní pracovníci, investori). Môže zverejniť komunikačné nástroje a kanály (napríklad letáky, informačné bulletiny, špecializované webové sídla, sociálne médiá, osobné interakcie, zástupcovia zamestnancov), ktorých cieľom je zabezpečiť, aby bola politika prístupná a aby rôzne skupiny verejnosti rozumeli jej dôsledkom. Podnik môže takisto vysvetliť, ako odhaľuje a odstraňuje potenciálne prekážky brániace šíreniu informácií, napríklad prostredníctvom prekladu do príslušných jazykov alebo používania grafického znázornenia.
AR 12. Pri zverejňovaní informácií o závažných problémoch a incidentoch v oblasti ľudských práv súvisiacich s ovplyvnenými spoločenstvami podnik zohľadní všetky právne spory týkajúce sa práv k držbe pôdy a slobodného, predchádzajúceho a informovaného súhlasu pôvodného obyvateľstva.
Požiadavka na zverejňovanie S3-2 – Procesy na zapojenie ovplyvnených spoločenstiev v súvislosti s vplyvmi
AR 13. Vysvetlenie, ako podnik zohľadňuje právo pôvodného obyvateľstva na slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas a zabezpečuje jeho dodržiavanie, môže zahŕňať informácie o postupoch konzultácií s pôvodným obyvateľstvom s cieľom získať takýto súhlas. Podnik zváži, ako táto konzultácia zahŕňa rokovanie v dobrej viere s ovplyvneným pôvodným obyvateľstvom s cieľom získať jeho slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas v prípade, že podnik ovplyvňuje pôdu, územia alebo zdroje, ktoré pôvodné obyvateľstvo tradične vlastní, obýva alebo inak využíva, alebo ho presťahuje z pôdy alebo území, ktoré sú predmetom tradičného vlastníctva alebo sa tradične používajú, alebo obývajú, alebo ovplyvňuje alebo využíva jeho kultúrne, duševné, náboženské a duchovné vlastníctvo.
AR 14. Pri opise funkcie alebo pozície, ktorá zahŕňa prevádzkovú zodpovednosť za toto zapojenie a/alebo konečnú zodpovednosť, môže podnik uviesť, či ide o osobitnú pozíciu alebo funkciu alebo o súčasť všeobecnejšej pozície alebo funkcie, a či sa ponúkajú prípadné činnosti na budovanie kapacít na podporu zapojenia zamestnancov. Ak takúto pozíciu alebo funkciu nevie identifikovať, môže uviesť, že ide o tento prípad. Táto požiadavka na zverejňovanie by sa mohla splniť aj odkazom na informácie zverejnené podľa ESRS 2 GOV-1 Úloha správnych, riadiacich a dozorných orgánov.
AR 15. ►C1 Pri príprave zverejnení uvedených v odseku 21 písm. b) a c) možno vziať do úvahy tieto názorné príklady: ◄
príkladom fáz, v ktorých dochádza k zapojeniu, je i) určenie prístupu k zmierňovaniu a ii) hodnotenie účinnosti zmierňovania;
pokiaľ ide o typ zapojenia, mohli by to byť účasť, konzultácia a/alebo informovanie;
pokiaľ ide o frekvenciu angažovanosti, možno poskytnúť informácie o tom, či k zapájaniu dochádza pravidelne, v určitých bodoch projektu alebo obchodného procesu, a
pokiaľ ide o pozíciu s prevádzkovou zodpovednosťou, či podnik vyžaduje, aby príslušní zamestnanci mali určité zručnosti, alebo či im poskytuje odbornú prípravu alebo budovanie kapacít s cieľom umožniť ich zapojenie. V prípade významných vplyvov, rizík a príležitostí v súvislosti s pôvodným obyvateľstvom to zahŕňa odbornú prípravu o právach pôvodného obyvateľstva vrátane slobodného, predchádzajúceho a informovaného súhlasu.
AR 16. Na ilustráciu toho, ako názory ovplyvnených spoločenstiev ovplyvňujú konkrétne rozhodnutia alebo činnosti podniku, môže podnik uviesť príklady z aktuálneho obdobia vykazovania.
Požiadavka na zverejňovanie S3-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály, ktorými môžu ovplyvnené spoločenstvá upozorniť na obavy
AR 17. Pri plnení požiadaviek stanovených v požiadavke na zverejňovanie ESRS S3-3 sa podnik môže riadiť obsahom hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv a usmerneniami OECD pre nadnárodné podniky zameranými na nápravu a mechanizmy podávania sťažností.
AR 18. Medzi kanály na vyjadrenie obáv alebo potrieb patria mechanizmy podávania sťažností, horúce linky, procesy dialógu alebo iné prostriedky, prostredníctvom ktorých môžu ovplyvnené spoločenstvá alebo ich legitímni zástupcovia vyjadriť obavy týkajúce sa vplyvov alebo vysvetliť potreby, ktoré by mal podľa nich podnik riešiť. Môžu to byť kanály zabezpečované priamo podnikom popri akýchkoľvek iných mechanizmoch, ktoré podnik môže používať, aby získal prehľad o riadení vplyvov na spoločenstvá, ako sú napríklad audity zhody. Ak podnik pri plnení tejto požiadavky vychádza výhradne z informácií o existencii takýchto kanálov, ktoré zabezpečujú jeho obchodné vzťahy, môže to uviesť.
AR 19. S cieľom poskytnúť lepší prehľad o informáciách, na ktoré sa vzťahuje ESRS S3-3, môže podnik v súvislosti s každým významným vplyvom vysvetliť, či a akým spôsobom majú spoločenstvá, ktoré môžu byť ovplyvnené, prístup k týmto kanálom na úrovni podniku, ktorým sú ovplyvnené. Medzi relevantné informácie patria aj informácie o tom, či majú ovplyvnené spoločenstvá prístup ku kanálom v jazyku, ktorému rozumejú, a či sa s nimi konzultovalo pri navrhovaní týchto kanálov.
AR 20. Mechanizmy tretích strán môžu zahŕňať mechanizmy prevádzkované vládou, mimovládnymi organizáciami, priemyselnými združeniami a inými iniciatívami spolupráce. Podnik môže zverejniť informácie o tom, či sú tieto mechanizmy prístupné všetkým ovplyvneným spoločenstvám, na ktoré môže mať podnik potenciálny alebo skutočný významný vplyv, alebo jednotlivcom či organizáciám konajúcim v ich mene, alebo ktorým ich postavenie inak umožňuje vedieť o existencii negatívnych vplyvov.
AR 21. V súvislosti s ochranou jednotlivcov, ktorí využívajú tieto mechanizmy, pred odvetnými opatreniami môže podnik opísať, či zaobchádza so sťažnosťami ako s dôvernými a rešpektuje práva na súkromie a ochranu údajov, a či tieto mechanizmy možno využívať anonymne (napríklad prostredníctvom zastúpenia treťou stranou).
AR 22. Pri zverejňovaní informácií o procesoch súvisiacich s poskytovaním a umožňovaním nápravy pre pôvodné obyvateľstvo sú relevantné informácie o tom, či a ako podnik zohľadnil ich zvyky, tradície, pravidlá a právne systémy.
AR 23. Pri zverejňovaní informácií o tom, či a ako podnik vie, že ovplyvnené spoločenstvá poznajú niektorý z týchto kanálov a dôverujú mu, môže podnik poskytnúť relevantné a spoľahlivé údaje o účinnosti týchto kanálov z pohľadu samotných ovplyvnených spoločenstiev. Príkladom zdrojov informácií sú prieskumy medzi členmi spoločenstva, ktorí takéto kanály využili, a ich úroveň spokojnosti s procesom a výsledkami.
AR 24. Pri opisovaní účinnosti kanálov, prostredníctvom ktorých môžu ovplyvnené spoločenstvá vyjadriť obavy, sa podnik môže riadiť týmito otázkami, ktoré vychádzajú z „kritérií účinnosti mimosúdnych mechanizmov podávania sťažností“ v zmysle hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, najmä zásady č. 31. Úvahy uvedené ďalej možno uplatniť na jednotlivé kanály alebo na súhrnný systém kanálov:
Sú tieto kanály legitímne vzhľadom na to, že zaisťujú náležitú zodpovednosť za ich čestné vykonávanie a budujú dôveru zainteresovaných strán?
Sú zainteresované strany s týmito kanálmi oboznámené a majú k nim prístup?
Sú v rámci týchto kanálov určené jasné a známe postupy, stanovené časové rámce a jednoznačné procesy?
Zaisťujú tieto kanály primeraný prístup k zdrojom informácií, poradenstvu a odborným znalostiam?
Zabezpečujú tieto kanály transparentnosť tým, že poskytujú dostatočné informácie tak pre sťažovateľov, ako aj na prípadné splnenie požiadaviek verejného záujmu?
Sú výsledky dosiahnuté prostredníctvom týchto kanálov v súlade s medzinárodne uznávanými ľudskými právami?
Identifikuje podnik podnety pochádzajúce z týchto kanálov, ktoré prispievajú k neustálemu učeniu sa v záujme zlepšovania kanálov a predchádzania budúcim vplyvom?
Zameriava sa podnik na dialóg so sťažovateľmi ako na prostriedok na dosiahnutie dohodnutých riešení, a nie na jednostranné určenie výsledku?
Požiadavka na zverejňovanie S3-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na ovplyvnené spoločenstvá, prístupy k zmierňovaniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich s ovplyvnenými spoločenstvami a účinnosť týchto opatrení
AR 25. Môže trvať istý čas, kým podnik porozumie negatívnym vplyvom a zistí, v akých podobách sa s nimi môže stretnúť vo svojom hodnotovom reťazci, ako aj kým určí vhodné reakcie a zavedie ich do praxe. Podnik preto zváži:
svoje všeobecné a konkrétne prístupy k riešeniu významných negatívnych vplyvov;
svoje sociálne investície alebo iné rozvojové programy, ktorých cieľom je prispieť k ďalším významným pozitívnym vplyvom;
ako pokročil vo svojom úsilí počas obdobia vykazovania, a
svoje ciele v oblasti ďalšieho zlepšovania.
AR 26. Vhodné opatrenia sa môžu líšiť podľa toho, či podnik spôsobuje významný vplyv alebo k nemu prispieva, alebo či sa tento významný vplyv priamo spája s jeho vlastnou činnosťou, výrobkami alebo službami prostredníctvom obchodného vzťahu.
AR 27. Vzhľadom na to, že významné negatívne vplyvy ovplyvňujúce spoločenstvá, ktoré sa vyskytli počas obdobia vykazovania, môžu byť spojené aj so subjektmi alebo s činnosťami, ktoré podnik nemá priamo pod kontrolou, môže zverejniť informácie o tom, či a ako sa usiluje využiť svoj vplyv v obchodných vzťahoch na riadenie týchto vplyvov. Môže to zahŕňať využívanie obchodného vplyvu podniku (napríklad presadzovanie zmluvných požiadaviek v rámci obchodných vzťahov alebo zavádzanie stimulov), iných foriem vplyvu podniku v rámci daného vzťahu (napríklad poskytovanie odbornej prípravy alebo budovanie kapacít v oblasti práv pôvodného obyvateľstva v rámci subjektov, s ktorými má podnik obchodné vzťahy) alebo využívanie kolektívneho vplyvu podnikov v spolupráci s partnermi alebo inými aktérmi (napríklad iniciatívy zamerané na minimalizovanie bezpečnostných vplyvov na spoločenstvá alebo účasť na partnerstvách medzi podnikmi a spoločenstvami).
AR 28. Vplyvy na spoločenstvá môžu vychádzať z environmentálnych aspektov, ktoré podnik zverejňuje v rámci ESRS E1 až E5. Príkladmi sú:
ESRS E1 Zmena klímy: Vykonávanie plánov na zmierňovanie zmeny klímy si môže vyžadovať, aby podnik investoval do projektov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré môžu mať vplyv na pôdu, územia a prírodné zdroje pôvodného obyvateľstva. Ak podnik nekonzultuje s ovplyvneným pôvodným obyvateľstvom, môže to mať negatívny vplyv na právo ovplyvnených spoločenstiev na slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas;
ESRS E2 Znečisťovanie: podnik môže mať negatívny vplyv na ovplyvnené spoločenstvá tým, že ich nechráni pred znečistením z konkrétneho výrobného zariadenia, ktoré im spôsobuje zdravotné problémy;
ESRS E3 Vodné a morské zdroje: podnik môže mať negatívny vplyv na prístup spoločenstiev k čistej pitnej vode, ak vykonáva odber vody v oblastiach s nedostatkom vody;
ESRS E4 Biodiverzita a ekosystémy: podnik môže negatívne ovplyvňovať živobytie miestnych poľnohospodárov prostredníctvom činností, ktoré kontaminujú pôdu. Medzi ďalšie príklady patrí zástavba pôdy prostredníctvom budovania novej infraštruktúry, čo môže viesť k vyhubeniu rastlinných druhov, ktoré sú dôležité napríklad pre miestnu biodiverzitu alebo pre filtrovanie vody pre spoločenstvá, alebo zavlečenie inváznych druhov (rastlín alebo živočíchov), ktoré môžu ovplyvniť ekosystémy a spôsobiť následné škody;
ESRS E5 Využívanie zdrojov a obehové hospodárstvo: Podnik môže mať negatívny vplyv na život spoločenstiev, pretože ovplyvňuje ich zdravie v dôsledku nesprávneho nakladania s nebezpečným odpadom.
Ak sa súvislosť medzi environmentálnymi vplyvmi a miestnymi spoločenstvami rieši v zverejneniach v rámci požiadaviek na zverejňovanie informácií ESRS E1 – E5, podnik môže na ne uviesť krížový odkaz a jasne identifikovať takéto zverejnenia.
AR 29. Ak podnik zverejňuje informácie o svojej účasti na priemyselnej iniciatíve alebo iniciatíve viacerých zainteresovaných strán ako súčasť svojich opatrení na riešenie významných negatívnych vplyvov, môže zverejniť, ako sa táto iniciatíva a jeho vlastné zapojenie zameriavajú na riešenie príslušného významného vplyvu. Podľa ESRS S3-5 môže zverejniť príslušné cieľové hodnoty stanovené iniciatívou a pokrok v ich dosahovaní.
AR 30. Pri zverejňovaní informácií o tom, či a ako podnik pri rozhodovaní o ukončení obchodných vzťahov zohľadňuje skutočné a potenciálne vplyvy na ovplyvnené spoločenstvá a či a ako sa usiluje riešiť prípadné negatívne vplyvy, ktoré môžu vyplynúť z ukončenia, môže podnik uviesť príklady.
AR 31. Pri zverejňovaní informácií o spôsobe, akým podnik sleduje účinnosť svojich opatrení na riadenie významných vplyvov počas obdobia vykazovania, môže podnik zverejniť všetky poznatky získané z predchádzajúceho a aktuálneho obdobia vykazovania.
AR 32. Procesy používané na sledovanie účinnosti opatrení môžu zahŕňať interný alebo externý audit alebo overovanie, súdne konania a/alebo súvisiace súdne rozhodnutia, posúdenia vplyvu, systémy merania, spätnú väzbu od zainteresovaných strán, mechanizmy podávania sťažností, externé hodnotenia výkonnosti a referenčné porovnávanie.
AR 33. Cieľom podávania správ o účinnosti je umožniť pochopenie súvislostí medzi opatreniami prijatými podnikom a účinným riadením vplyvov.
AR 34. Pokiaľ ide o iniciatívy alebo procesy, ktorých hlavným cieľom je dosiahnuť pozitívne vplyvy na ovplyvnené spoločenstvá a ktoré vychádzajú z potrieb ovplyvnených spoločenstiev, a pokiaľ ide o pokrok vo vykonávaní týchto iniciatív alebo procesov, podnik môže zverejniť:
informácie o tom, či ovplyvnené spoločenstvá a legitímni zástupcovia alebo ich dôveryhodní zástupcovia zohrávajú úlohu pri rozhodovaní o návrhu a vykonávaní týchto investícií alebo programov, a ak áno, akú, a
informácie o plánovaných alebo dosiahnutých pozitívnych výsledkoch týchto investícií alebo programov pre ovplyvnené spoločenstvá;
vysvetlenie odhadovaného rozsahu ovplyvnených spoločenstiev, na ktoré sa vzťahujú opísané sociálne investície alebo rozvojové programy, a prípadne zdôvodnenie výberu dotknutých spoločenstiev na vykonávanie danej sociálnej investície alebo rozvojového programu.
AR 35. Podnik môže zverejniť informácie o tom, či sú niektoré iniciatívy alebo procesy, ktorých hlavných cieľom je dosiahnuť pozitívny vplyv na ovplyvnené spoločenstvá, navrhnuté aj v záujme dosiahnutia jedného alebo viacerých cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Napríklad prostredníctvom záväzku presadzovať cieľ udržateľného rozvoja OSN č. 5, ktorým je „dosiahnuť rodovú rovnosť a posilniť postavenie všetkých žien a dievčat“, môže podnik prijať premyslené opatrenia na zapojenie žien do konzultačného procesu s daným ovplyvneným spoločenstvom s cieľom splniť štandardy účinného zapájania zainteresovaných strán, čo môže prispieť k posilneniu postavenia žien v samotnom procese, ale potenciálne aj v ich každodennom živote.
AR 36. Pri zverejňovaní plánovaných alebo dosiahnutých pozitívnych výsledkov svojich opatrení pre ovplyvnené spoločenstvá treba rozlišovať medzi dôkazmi o tom, že určité činnosti sa uskutočnili (napr. že x členkám spoločenstva bola poskytnutá odborná príprava o tom, ako sa môžu stať miestnymi dodávateľmi podniku), a dôkazmi o skutočných výsledkoch pre ovplyvnené spoločenstvá (napr. že x členiek spoločenstva si založilo malé podniky a podnik s nimi každoročne predlžuje zmluvu).
AR 37. Pri zverejňovaní informácií o tom, či iniciatívy alebo procesy zohrávajú úlohu aj pri zmierňovaní významných negatívnych vplyvov, môže podnik napríklad zvážiť programy, ktorých cieľom je zlepšiť miestnu infraštruktúru v okolí činnosti podniku, napríklad zlepšenie ciest, ktoré vedie k zníženiu počtu vážnych dopravných nehôd členov spoločenstva.
AR 38. Pri zverejňovaní významných rizík a príležitostí súvisiacich s vplyvmi podniku na ovplyvnené spoločenstvá alebo s jeho závislosťami od nich môže podnik zohľadniť tieto skutočnosti:
riziká súvisiace s vplyvom podniku na ovplyvnené spoločenstvá môžu zahŕňať riziko poškodenia dobrej povesti alebo právne riziko, ako aj prevádzkové riziká, ak ovplyvnené spoločenstvá protestujú proti presídleniu alebo strate prístupu k pozemkom, čo vedie k nákladným oneskoreniam, bojkotom alebo žalobám;
riziká súvisiace so závislosťami podniku od ovplyvnených spoločenstiev môžu zahŕňať narušenie obchodnej činnosti v prípadoch, keď sa pôvodné obyvateľstvo rozhodne odvolať svoj súhlas s projektom na jeho pozemkoch, čo podnik prinúti výrazne upraviť projekt alebo od neho upustiť;
►C1 príležitosti súvisiace s vplyvmi podniku na ovplyvnené spoločenstvá môžu zahŕňať ľahšie financovanie projektov a skutočnosť, že spoločenstvá, orgány verejnej správy či iné podniky si daný podnik vybrali za partnera, a ◄
príležitosti súvisiace so závislosťami podniku od ovplyvnených spoločenstiev môžu zahŕňať rozvíjanie pozitívnych vzťahov medzi podnikom a pôvodným obyvateľstvom, vďaka ktorým možno získať silnú podporu pri rozširovaní existujúcich projektov.
AR 39. ►C1 Pri zverejňovaní informácií v rámci požiadavky AR 38 môže podnik zvážiť vysvetlenie rizík a príležitostí vznikajúcich v dôsledku environmentálnych vplyvov alebo závislostí (pozri viac podrobností v požiadavke AR 28) vrátane súvisiacich vplyvov na ľudské práva (alebo sociálnych vplyvov). ◄ Medzi príklady patria riziká poškodenia dobrej povesti v dôsledku vplyvu neriadeného vypúšťania znečisťujúcich látok na zdravie spoločenstiev či finančné vplyvy protestov, ktoré môžu narušiť alebo prerušiť činnosť podniku, napríklad v reakcii na činnosť v oblastiach s nedostatkom vody, ktorá môže ovplyvniť život ovplyvnených spoločenstiev.
AR 40. Pri zverejňovaní informácií o tom, či sa závislosti premieňajú na riziká, podnik zohľadní vonkajší vývoj.
AR 41. Pri zverejňovaní informácií o politikách, opatreniach a zdrojoch a cieľových hodnotách súvisiacich s riadením významných rizík a príležitostí môže podnik v prípadoch, keď riziká a príležitosti vznikajú v dôsledku významného vplyvu, uviesť krížový odkaz na svoje zverejnenia o politikách, opatreniach a zdrojoch a cieľových hodnotách vo vzťahu k tomuto vplyvu.
AR 42. Podnik zváži, či a ako sú jeho procesy riadenia významných rizík súvisiacich s ovplyvnenými spoločenstvami integrované do jeho existujúcich procesov riadenia rizika.
AR 43. Pri zverejňovaní zdrojov pridelených na riadenie významných vplyvov môže podnik zverejniť, ktoré interné funkcie sa podieľajú na riadení týchto vplyvov a aké druhy opatrení prijímajú na riešenie negatívnych a dosahovanie pozitívnych vplyvov.
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie S3-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí
AR 44. ►C1 Pri zverejňovaní informácií o cieľových hodnotách v súlade s odsekom 39 môže podnik zverejniť informácie o: ◄
zamýšľaných výsledkoch, ktoré sa majú dosiahnuť v živote ovplyvnených spoločenstiev, a to čo najkonkrétnejšie;
stabilite cieľových hodnôt v priebehu času, pokiaľ ide o vymedzenie pojmov a metodiky, aby sa umožnila ich porovnateľnosť v čase;
štandardoch alebo záväzkoch, na ktorých sú tieto cieľové hodnoty založené (napríklad kódexy správania, politiky získavania zdrojov, globálne rámce alebo priemyselné kódexy).
AR 45. Cieľové hodnoty týkajúce sa významných rizík a príležitostí môžu byť rovnaké ako cieľové hodnoty týkajúce sa významných vplyvov alebo sa od nich môžu líšiť. Napríklad cieľová hodnota týkajúca sa úplného obnovenia živobytia ovplyvnených spoločenstiev po presídlení by mohla znížiť vplyv na tieto spoločenstvá a zároveň znížiť súvisiace riziká, ako sú protesty spoločenstva.
AR 46. Podnik môže takisto rozlišovať medzi krátkodobými, strednodobými a dlhodobými cieľovými hodnotami, ktoré sa vzťahujú na ten istý záväzok politiky. Hlavným cieľom podniku môže byť napríklad zamestnávať členov spoločenstva v miestnej ťažobnej lokalite, pričom dlhodobým cieľom je do roku 2025 zamestnávať 100 % miestnych zamestnancov a krátkodobým cieľom je každý rok až do roku 2025 zvýšiť počet miestnych zamestnancov o x percent.
AR 47. Pri úprave alebo nahradení cieľovej hodnoty v období vykazovania môže podnik túto zmenu vysvetliť odkazom na významné zmeny v obchodnom modeli alebo na širšie zmeny v prijatom štandarde alebo právnych predpisoch, z ktorých je daná cieľová hodnota odvodená, s cieľom poskytnúť kontextové informácie v zmysle ESRS 2 BP-2 Zverejňovanie informácií v súvislosti s osobitnými okolnosťami.
ESRS S4
SPOTREBITELIA A KONCOVÍ POUŽÍVATELIA
OBSAH |
|
Cieľ |
|
Interakcia s inými ESRS |
|
Požiadavky na zverejňovanie |
|
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Stratégia |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán |
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a s obchodným modelom |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie S4-1 – Politiky týkajúce sa spotrebiteľov a koncových používateľov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S4-2 – Procesy na zapojenie spotrebiteľov a koncových používateľov v súvislosti s vplyvmi |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S4-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály, ktorými môžu spotrebitelia a koncoví používatelia upozorniť na obavy |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S4-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na spotrebiteľov a koncových používateľov, prístupy k riadeniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich so spotrebiteľmi a s koncovými používateľmi a účinnosť týchto opatrení a prístupov |
Metriky a cieľové hodnoty |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie S4-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí |
Dodatok A: |
Požiadavky na uplatňovanie |
– |
Cieľ |
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Stratégia |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán |
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie S4-1 – Politiky týkajúce sa spotrebiteľov a koncových používateľov |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S4-2 – Procesy na zapojenie spotrebiteľov a koncových používateľov v súvislosti s vplyvmi |
– |
Požiadavka na zverejňovanie S4-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály, ktorými môžu spotrebitelia a koncoví používatelia upozorniť na obavy |
– |
►C1 Požiadavka na zverejňovanie S4-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na spotrebiteľov a koncových používateľov, prístupy k riadeniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich so spotrebiteľmi a s koncovými používateľmi a účinnosť týchto opatrení ◄ |
Metriky a cieľové hodnoty |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie S4-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí |
Cieľ
1. Cieľom tohto štandardu je špecifikovať požiadavky na zverejňovanie informácií, ktoré umožnia používateľom vyhlásenia o udržateľnosti pochopiť významné vplyvy na spotrebiteľov a koncových používateľov súvisiace s vlastnými činnosťami podniku a jeho hodnotovým reťazcom, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov alebo služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov, a súvisiace významné riziká a príležitosti vrátane:
toho, ako podnik ovplyvňuje spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov svojich výrobkov a/alebo služieb (ďalej v tomto štandarde len „spotrebitelia a koncoví používatelia“) z hľadiska významných pozitívnych a negatívnych skutočných alebo potenciálnych vplyvov;
všetkých prijatých opatrení zameraných na predchádzanie skutočným alebo potenciálnym negatívnym vplyvom, ich zmierňovanie alebo nápravu a na riešenie rizík a príležitostí, ako aj výsledku týchto opatrení;
povahy, druhu a rozsahu významných rizík a príležitostí podniku súvisiacich s jeho vplyvmi na spotrebiteľov a koncových používateľov a závislosťami od nich a spôsobu, akým ich podnik riadi, a
krátkodobých, strednodobých a dlhodobých finančných vplyvov na podnik v dôsledku významných rizík a príležitostí, ktoré vyplývajú z vplyvov podniku na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov a z jeho závislostí od nich.
2. V záujme splnenia tohto cieľa sa v tomto štandarde vyžaduje vysvetlenie všeobecného prístupu, ktorý podnik uplatňuje na identifikáciu a riadenie všetkých významných skutočných a potenciálnych vplyvov na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov súvisiacich s jeho výrobkami a/alebo službami v súvislosti s/so:
vplyvmi na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, ktoré súvisia s informáciami [napríklad súkromie, sloboda prejavu a prístup ku (kvalitným) informáciám];
osobnou bezpečnosťou spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov (napríklad zdravie a bezpečnosť, osobná bezpečnosť a ochrana detí);
sociálnym začlenením spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov (napríklad nediskriminácia, prístup k výrobkom a službám a zodpovedné marketingové postupy).
3. V tomto štandarde sa vyžaduje aj vysvetlenie toho, ako môžu takéto vplyvy, ako aj závislosti podniku od spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov vytvárať pre podnik významné riziká alebo príležitosti. Napríklad negatívne vplyvy na dobrú povesť výrobkov a/alebo služieb podniku môžu narúšať jeho hospodársku výkonnosť, zatiaľ čo dôvera voči výrobkom a/alebo službám môže priniesť podnikateľské výhody, ako je zvýšenie predaja alebo rozšírenie budúcej spotrebiteľskej základne.
4. Nezákonné používanie alebo zneužívanie výrobkov a služieb podniku zo strany spotrebiteľov a koncových používateľov nepatrí do rozsahu pôsobnosti tohto štandardu.
Interakcia s inými ESRS
5. Tento štandard sa uplatňuje v prípade, že sa v procese posudzovania významnosti stanovenom v ESRS 2 Všeobecné zverejnenia identifikovali významné vplyvy na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov a/alebo významné riziká a príležitosti, ktoré s nimi súvisia.
6. Tento štandard by sa mal chápať v spojení s ESRS 1 Všeobecné požiadavky a ESRS 2, ako aj s ESRS S1 Vlastná pracovná sila, ESRS S2 Pracovníci v hodnotovom reťazci a ESRS S3 Ovplyvnené spoločenstvá.
Požiadavky na zverejňovanie
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
7. Požiadavky tohto oddielu by sa mali vykladať v spojení so zverejneniami požadovanými v ESRS 2 o stratégii (SBM). Výsledné zverejnenia sa predkladajú spolu so zverejneniami požadovanými podľa ESRS 2, s výnimkou SBM-3 Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom, v prípade ktorého má podnik možnosť predložiť zverejnenia spolu s tematickým zverejnením.
Stratégia
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán
8. V súvislosti s odsekom 43 ESRS 2 SBM-2 podnik zverejní, ako sa záujmy, stanoviská a práva spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, vrátane rešpektovania ich ľudských práv, zohľadňujú v jeho stratégii a obchodnom modeli. Spotrebitelia a/alebo koncoví používatelia sú kľúčovou skupinou ovplyvnených zainteresovaných strán.
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom
9. V súvislosti s odsekom 48 ESRS 2 SBM-3 podnik zverejňuje:
informácie o tom, či a ako skutočné a potenciálne vplyvy na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov v zmysle požiadavky na zverejňovanie ESRS 2 IRO-1 Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí: i) vyplývajú zo stratégie a z obchodného modelu podniku alebo sú s nimi spojené a ii) sú zohľadnené v stratégii a obchodnom modeli podniku a prispievajú k ich prispôsobeniu, a
vzťah medzi jeho významnými rizikami a príležitosťami vznikajúcimi v dôsledku vplyvov na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov a závislostí od nich a jeho stratégiou a obchodným modelom.
10. Pri plnení požiadaviek odseku 48 podnik zverejní informácie o tom, či sú do rozsahu jeho zverejnenia podľa ESRS 2 zahrnutí všetci spotrebitelia a/alebo koncoví používatelia, ktorých môže podnik významne ovplyvňovať, vrátane vplyvov súvisiacich s vlastnými činnosťami a hodnotovým reťazcom podniku, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov alebo služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov. Podnik zverejňuje okrem toho aj tieto informácie:
stručný opis typov spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, ktorí sú vystavení významným vplyvom jeho vlastnej činnosti alebo prostredníctvom jeho hodnotového reťazca, pričom uvedie, či ide o:
spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov výrobkov, ktoré sú vo svojej podstate škodlivé pre ľudí a/alebo zvyšujú riziko chronických ochorení;
spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov služieb, ktoré potenciálne negatívne ovplyvňujú ich práva na súkromie, na ochranu osobných údajov, na slobodu prejavu a na nediskrimináciu;
spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, ktorí potrebujú presné a dostupné informácie o výrobkoch alebo službách, ako sú návody a označenia výrobkov, aby sa vyhli potenciálne škodlivému používaniu výrobku alebo služby;
spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, ktorí sú obzvlášť zraniteľní voči vplyvom na zdravie alebo súkromie alebo vplyvom marketingových a predajných stratégií, ako sú deti alebo finančne zraniteľné osoby;
v prípade významných negatívnych vplyvov i) či sú rozšírené alebo systémové v kontextoch, v ktorých podnik predáva alebo poskytuje svoje výrobky alebo služby (napríklad štátny dohľad, ktorý ovplyvňuje súkromie používateľov služieb), alebo ii) či súvisia s jednotlivými incidentmi (napríklad chyba spojená s konkrétnym výrobkom) alebo s konkrétnymi obchodnými vzťahmi (napríklad obchodný partner používa marketing, ktorý sa nevhodne zameriava na mladých spotrebiteľov);
v prípade významných pozitívnych vplyvov stručný opis činností, ktoré vedú k pozitívnym vplyvom (napríklad návrh výrobku, ktorý zlepšuje jeho prístupnosť pre osoby so zdravotným postihnutím), a typy spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, ktorí sú pozitívne ovplyvnení alebo by mohli byť pozitívne ovplyvnení; podnik môže takisto zverejniť, či sa pozitívne vplyvy vyskytujú v konkrétnych krajinách alebo regiónoch, a
všetky významné riziká a príležitosti pre podnik vznikajúce v dôsledku vplyvov na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov a závislostí od nich.
11. Pri opise hlavných typov spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, ktorí sú alebo by mohli byť negatívne ovplyvnení, na základe posúdenia významnosti stanoveného v ESRS 2 IRO-1 podnik zverejní informácie o tom, či a ako dospel k poznatkom o tom, ako môžu byť spotrebitelia a/alebo koncoví používatelia s osobitnými charakteristikami alebo spotrebitelia a/alebo koncoví používatelia používajúci konkrétne výrobky alebo služby vystavení väčšiemu riziku ujmy.
12. Podnik zverejní informácie o tom, ktoré z jeho prípadných významných rizík a príležitostí vznikajúcich v dôsledku vplyvov na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov alebo závislostí od nich sa týkajú konkrétnych skupín spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov (napríklad konkrétnych vekových kategórií), a nie všetkých spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov.
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie S4-1 – Politiky týkajúce sa spotrebiteľov a koncových používateľov
13. Podnik opíše svoje politiky, ktoré sa prijali na riadenie významných vplyvov jeho výrobkov a/alebo služieb na spotrebiteľov a koncových používateľov, ako aj súvisiacich významných rizík a príležitostí.
14. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť, v akej miere má podnik zavedené politiky, ktorými rieši identifikáciu, posudzovanie, riadenie a/alebo nápravu významných vplyvov osobitne na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, ako aj politiky, ktoré pokrývajú významné riziká alebo príležitosti súvisiace so spotrebiteľmi a s koncovými používateľmi.
15. Zverejnenie požadované podľa odseku 13 obsahuje informácie o politikách podniku zameraných na riadenie jeho významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich so spotrebiteľmi a/alebo s koncovými používateľmi v súlade s ESRS 2 MDR-P Politiky prijaté na účely riadenia významných aspektov udržateľnosti. Okrem toho podnik uvedie, či sa tieto politiky vzťahujú na konkrétne skupiny alebo na všetkých spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov.
16. Podnik opíše svoje záväzky politiky v oblasti ľudských práv ( 116 ), ktoré sú relevantné pre spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, vrátane procesov a mechanizmov na monitorovanie dodržiavania hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, Deklarácie Medzinárodnej organizácie práce o základných zásadách a právach pri práci alebo usmernení OECD pre nadnárodné podniky. Vo svojom zverejnení sa zameria na tie aspekty, ktoré sú významné, ako aj na svoj všeobecný prístup k ( 117 ):
dodržiavaniu ľudských práv spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov;
zapájaniu spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov a
opatreniam, ktorými sa poskytuje a/alebo umožňuje náprava v súvislosti s vplyvmi na ľudské práva.
17. Podnik zverejní informácie o tom, či a ako sú jeho politiky vo vzťahu k spotrebiteľom a/alebo koncovým používateľom v súlade s medzinárodne uznávanými nástrojmi relevantnými pre spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov vrátane hlavných zásad Organizácie Spojených národov (OSN) v oblasti podnikania a ľudských práv. Podnik okrem toho zverejní informácie o tom, do akej miery boli v downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca zaznamenané prípady nedodržiavania hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, Deklarácie Medzinárodnej organizácie práce o základných zásadách a právach pri práci alebo usmernení OECD pre nadnárodné podniky, ktoré sa týkajú spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, a prípadne uvedie povahu takýchto prípadov ( 118 ).
Požiadavka na zverejňovanie S4-2 – Procesy na zapojenie spotrebiteľov a koncových používateľov v súvislosti s vplyvmi
18. Podnik zverejní informácie o svojich všeobecných procesoch na zapojenie spotrebiteľov a koncových používateľov a ich zástupcov v súvislosti so skutočnými a potenciálnymi vplyvmi na nich.
19. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopenie toho, či a ako podnik v rámci svojho prebiehajúceho procesu náležitej starostlivosti zapája spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, ich legitímnych zástupcov alebo dôveryhodných zástupcov v súvislosti so skutočnými a potenciálnymi významnými pozitívnymi a/alebo negatívnymi vplyvmi, ktoré ich ovplyvňujú alebo pravdepodobne ovplyvnia, a či a ako sa v rozhodovacích procesoch podniku zohľadňujú názory spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov.
20. Podnik zverejní, či a ako sa v jeho rozhodnutiach alebo činnostiach zameraných na riadenie skutočných a potenciálnych vplyvov na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov zohľadňujú názory spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov. Súčasťou toho je prípadne vysvetlenie:
toho, či sa zapojenie uskutočňuje priamo s ovplyvnenými spotrebiteľmi a/alebo koncovými používateľmi alebo ich legitímnymi zástupcami alebo s dôveryhodnými zástupcami, ktorí majú prehľad o ich situácii;
fázy (fáz), v ktorej (ktorých) dochádza k zapojeniu, typu zapojenia a frekvencie zapojenia;
funkcie a najvyššej pozície v podniku, ktorá má prevádzkovú zodpovednosť za zabezpečenie toho, aby sa toto zapojenie uskutočňovalo a aby sa výsledky zohľadňovali v prístupe podniku, a
prípadne ako podnik posudzuje účinnosť svojich procesov na zapájanie spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov vrátane prípadných dohôd alebo výsledkov, ktoré z tohto zapájania vyplynú.
21. Podnik v prípade potreby zverejní informácie o krokoch, ktoré podnikol na získanie prehľadu o názoroch spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, ktorí môžu byť mimoriadne zraniteľní voči vplyvom a/alebo marginalizovaní (napr. osoby so zdravotným postihnutím, deti atď.).
22. Ak podnik nemôže poskytnúť uvedené požadované informácie, pretože nezaviedol všeobecný proces na zapojenie spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, zverejní informáciu v tomto zmysle. Môže zverejniť časový rámec, v ktorom plánuje takýto proces zaviesť.
Požiadavka na zverejňovanie S4-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály, ktorými môžu spotrebitelia a koncoví používatelia upozorniť na obavy
23. Podnik opíše procesy, ktoré má zavedené na zabezpečenie nápravy negatívnych vplyvov na spotrebiteľov a koncových používateľov, s ktorými je podnik spojený, alebo na spoluprácu pri ich náprave, ako aj kanály, ktoré majú spotrebitelia a koncoví používatelia k dispozícii na vyjadrenie obáv a zabezpečenie ich riešenia.
24. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť formálne prostriedky, ktorými môžu spotrebitelia a/alebo koncoví používatelia vyjadriť svoje obavy a potreby priamo podniku a/alebo prostredníctvom ktorých podnik podporuje dostupnosť takýchto kanálov (napríklad mechanizmov podávania sťažností) v rámci svojich obchodných vzťahov, spôsob, akým sa v spolupráci s týmito spotrebiteľmi a/alebo koncovými používateľmi vykonávajú následné opatrenia týkajúce sa vznesených otázok, a účinnosť týchto kanálov.
25. Podnik opíše:
svoj všeobecný prístup a procesy poskytovania nápravy alebo prispievania k nej, ak zistil, že spôsobil významný negatívny vplyv na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov alebo k vplyvu prispel, vrátane toho, či a ako podnik posudzuje, že poskytnutá náprava je účinná;
všetky konkrétne kanály, ktoré má zavedené pre spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, aby mohli svoje obavy alebo potreby predniesť priamo podniku a aby sa riešili, vrátane toho, či ich zaviedol podnik sám a/alebo prostredníctvom účasti v mechanizmoch tretích strán;
procesy, ktorými podnik podporuje alebo vyžaduje dostupnosť takýchto kanálov prostredníctvom svojich obchodných vzťahov, a
ako sleduje a monitoruje nastolené a riešené problémy a ako zabezpečuje účinnosť kanálov, a to aj prostredníctvom zapojenia zainteresovaných strán, ktoré sú určenými používateľmi.
26. Podnik zverejní informácie o tom, či a ako posudzuje, že spotrebitelia a/alebo koncoví používatelia poznajú tieto štruktúry alebo procesy a dôverujú im ako prostriedku na vyjadrenie svojich obáv a potrieb a zabezpečenie ich riešenia. Okrem toho podnik zverejní, či má zavedené politiky na ochranu jednotlivcov pred odvetnými opatreniami, keď využívajú tieto štruktúry alebo procesy. Ak boli takéto informácie zverejnené v súlade s ESRS G1-1, podnik sa môže na tieto informácie odvolať.
27. Ak podnik nemôže zverejniť uvedené požadované informácie, pretože nezaviedol kanál na vyjadrenie obáv a/alebo nepodporuje dostupnosť mechanizmov prostredníctvom svojich obchodných vzťahov, zverejní informáciu v tomto zmysle. Môže zverejniť časový rámec, v ktorom plánuje takýto kanál alebo takéto procesy zaviesť.
Požiadavka na zverejňovanie S4-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na spotrebiteľov a koncových používateľov, prístupy k riadeniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich so spotrebiteľmi a s koncovými používateľmi a účinnosť týchto opatrení a prístupov
28. Podnik zverejní informácie o tom, ako prijíma opatrenia na riešenie významných vplyvov na spotrebiteľov a koncových používateľov, ako aj na riadenie významných rizík a využívanie významných príležitostí súvisiacich so spotrebiteľmi a s koncovými používateľmi, a o účinnosti týchto opatrení.
29. Táto požiadavka na zverejňovanie má dva ciele: Po prvé, má objasniť všetky opatrenia a iniciatívy, prostredníctvom ktorých sa podnik usiluje:
predchádzať negatívnym významným vplyvom na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, zmierňovať a odstraňovať ich a/alebo
dosahovať pozitívne významné vplyvy na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov.
Po druhé, má umožniť pochopiť spôsoby, akými podnik rieši významné riziká a využíva významné príležitosti súvisiace so spotrebiteľmi a/alebo s koncovými používateľmi.
30. Podnik poskytne súhrnný opis akčných plánov a zdrojov na riadenie svojich významných vplyvov, rizík a príležitostí v súvislosti so spotrebiteľmi a s koncovými používateľmi v súlade s ESRS 2 MDR-A Opatrenia a zdroje v súvislosti s významnými aspektmi udržateľnosti.
31. V súvislosti s významnými vplyvmi podnik opíše:
prijaté, plánované alebo prebiehajúce opatrenia na predchádzanie negatívnym významným vplyvom na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, ich zmierňovanie alebo nápravu;
či a ako prijal opatrenia na poskytnutie alebo umožnenie nápravy v súvislosti so skutočným významným vplyvom;
všetky ďalšie opatrenia alebo iniciatívy, ktoré má zavedené s hlavným cieľom pozitívne prispieť k zlepšeniu sociálnych výsledkov pre spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, a
ako sleduje a posudzuje účinnosť týchto opatrení a iniciatív pri dosahovaní zamýšľaných výsledkov pre spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov.
32. V súvislosti s odsekom 28 podnik opíše:
procesy, prostredníctvom ktorých identifikuje, aké opatrenia sú potrebné a vhodné v reakcii na konkrétny skutočný alebo potenciálny negatívny vplyv na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov;
svoje prístupy k prijímaniu opatrení v súvislosti s konkrétnymi významnými negatívnymi vplyvmi na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov vrátane akýchkoľvek opatrení v súvislosti s vlastnými postupmi týkajúcimi sa návrhu výrobkov, marketingu alebo predaja, ako aj toho, či bude potrebné prijať opatrenia v širšom odvetví alebo v spolupráci s inými príslušnými stranami; a
ako zabezpečuje, aby boli k dispozícii procesy na poskytnutie alebo umožnenie nápravy v prípade významných negatívnych vplyvov a aby ich vykonávanie a výsledky boli účinné.
33. V súvislosti s významnými rizikami a príležitosťami podnik opíše:
aké opatrenia sa plánujú alebo prebiehajú na zmiernenie významných rizík pre podnik, ktoré vyplývajú z jeho vplyvov na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov a zo závislostí od nich, a ako sleduje účinnosť v praxi a
aké opatrenia sa plánujú alebo prebiehajú na využívanie významných príležitostí pre podnik vo vzťahu k spotrebiteľom a/alebo ku koncovým používateľom.
34. Podnik zverejní informácie o tom, či a ako prijíma opatrenia na to, aby zabránil vzniku významných negatívnych vplyvov na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov prostredníctvom vlastných postupov, resp. opatrenia na to, aby k takýmto vplyvom neprispieval, a to v prípade potreby aj v súvislosti s marketingom, predajom a používaním údajov. Môže sa to vzťahovať aj zverejnenie informácií o tom, aký prístup sa zvolí v prípade, keď vznikne napätie medzi predchádzaním významným negatívnym vplyvom alebo ich zmierňovaním a inými obchodnými tlakmi.
35. Pri príprave tohto zverejnenia podnik zohľadní, či boli nahlásené závažné problémy a incidenty v oblasti ľudských práv súvisiace s jeho spotrebiteľmi a/alebo koncovými používateľmi, a v prípade potreby ich zverejní ( 119 ).
36. ►C1 Ak podnik hodnotí účinnosť opatrenia stanovením cieľovej hodnoty, pri zverejnení informácií požadovaných podľa odseku 31 písm. d) podnik zohľadní ESRS 2 MDR-T Sledovanie účinnosti politík a opatrení prostredníctvom cieľových hodnôt. ◄
37. Podnik zverejní informácie o tom, aké zdroje sú pridelené na riadenie jeho významných vplyvov, spolu s informáciami, ktoré umožnia používateľom pochopiť, akým spôsobom sú významné vplyvy riadené.
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie S4-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí
38. Podnik zverejní časovo ohraničené cieľové hodnoty zamerané na výsledky, ktoré mohol stanoviť s ohľadom na:
zníženie negatívnych vplyvov na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov a/alebo
podporu pozitívnych vplyvov na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov a/alebo
riadenie významných rizík a príležitostí v súvislosti so spotrebiteľmi a/alebo s koncovými používateľmi.
39. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť rozsah, v akom podnik používa časovo ohraničené cieľové hodnoty zamerané na výsledky s cieľom podporovať a merať pokrok pri riešení významných negatívnych vplyvov a/alebo podpore pozitívnych vplyvov na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov a/alebo pri riadení významných rizík a príležitostí v súvislosti so spotrebiteľmi a/alebo s koncovými používateľmi.
40. Súhrnný opis cieľových hodnôt na riadenie jeho významných vplyvov, rizík a príležitostí v súvislosti so spotrebiteľmi a/alebo s koncovými používateľmi obsahuje požiadavky na informácie vymedzené v ESRS 2 MDR-T.
41. Podnik zverejní informácie o postupe stanovovania cieľových hodnôt vrátane toho, či a ako podnik priamo zapojil spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, ich legitímnych zástupcov alebo dôveryhodných zástupcov, ktorí majú prehľad o ich situácii, do:
stanovenia všetkých takýchto cieľových hodnôt;
sledovania výkonnosti podniku v porovnaní s týmito hodnotami a
identifikácie prípadných získaných poznatkov alebo zlepšení v dôsledku výkonnosti podniku.
Dodatok A
Požiadavky na uplatňovanie
Tento dodatok je neoddeliteľnou súčasťou ESRS S4 Spotrebitelia a koncoví používatelia. Podporuje uplatňovanie požiadaviek stanovených v tomto štandarde a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu.
Cieľ
AR 1. Podnik môže zdôrazniť osobitné problémy relevantné pre významný vplyv z hľadiska kratšieho obdobia, napríklad iniciatívy týkajúce sa zdravia a bezpečnosti spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov v súvislosti s kontamináciou výrobku alebo so závažným porušením súkromia v dôsledku rozsiahleho úniku údajov.
AR 2. Prehľad aspektov týkajúcich sa sociálnej oblasti a ľudských práv uvedených v odseku 2 neznamená, že všetky tieto otázky by mali byť zverejnené v rámci každej požiadavky na zverejňovanie v tomto štandarde. Ide skôr o zoznam aspektov, ktoré podnik zohľadní vo svojom posúdení významnosti (odkaz na kapitolu 3 ESRS 1 Dvojitá významnosť ako základ pre zverejňovanie informácií o udržateľnosti a ESRS 2 IRO-1) v súvislosti so spotrebiteľmi a/alebo s koncovými používateľmi a následne zverejní ako významné vplyvy, riziká a príležitosti v rozsahu pôsobnosti tohto štandardu.
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
Stratégia
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-2 – Záujmy a stanoviská zainteresovaných strán
AR 3. Podľa ESRS 2 SBM-2 je podnik povinný objasniť, či a akým spôsobom posudzuje, či jeho stratégia a obchodný model zohrávajú úlohu pri vzniku, zhoršovaní alebo (naopak) zmierňovaní zásadných významných vplyvov na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov a či a akým spôsobom sú obchodný model a stratégia prispôsobované s cieľom riešiť takéto významné vplyvy.
AR 4. Hoci spotrebitelia a/alebo koncoví používatelia nemusia spolupracovať s podnikom na úrovni jeho stratégie alebo obchodného modelu, ich stanoviská môžu slúžiť ako zdroj informácií pri posudzovaní vlastnej stratégie a obchodného modelu zo strany podniku. Podnik môže zverejniť stanoviská legitímnych zástupcov spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, ktorí sú dotknutí (skutočnými alebo potenciálnymi) významnými vplyvmi, alebo stanoviská dôveryhodných zástupcov, ktorí majú prehľad o ich situácii.
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 SBM-3 – Významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom
AR 5. Vplyvy na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov môžu vzniknúť v obchodnom modeli alebo stratégii podniku viacerými spôsobmi. Vplyvy sa môžu napríklad týkať hodnotovej propozície podniku (napríklad poskytovanie online platforiem s potenciálom vzniku online a offline škody), jeho hodnotového reťazca (napríklad rýchlosť vývoja výrobkov alebo služieb alebo realizácie projektov s rizikami pre zdravie a bezpečnosť) alebo jeho štruktúry nákladov a modelu príjmov (napríklad stimuly na účely maximalizácie predaja, ktoré vystavujú spotrebiteľov riziku).
AR 6. Vplyvy na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, ktoré vznikajú v stratégii alebo obchodnom modeli, môžu priniesť významné riziká aj pre podnik. Ak je napríklad obchodný model podniku založený na stimulovaní jeho predajnej sily s cieľom rýchlo predať veľký objem výrobkov alebo služieb (napríklad kreditných kariet alebo liekov proti bolesti) a v dôsledku toho vznikne pre spotrebiteľov rozsiahla ujma, podnik môže čeliť žalobám a poškodeniu dobrej povesti, čo môže ovplyvniť jeho budúcu podnikateľskú činnosť a dôveryhodnosť.
AR 7. Príklady osobitných charakteristík spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, ktoré môže podnik zvážiť v súvislosti s odsekom 11, zahŕňajú mladých spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, ktorí môžu ľahšie podliehať vplyvom na ich fyzický a duševný vývoj alebo ktorým chýba finančná gramotnosť a môžu ľahšie podliehať vykorisťujúcim predajným alebo marketingovým praktikám. Môže ísť aj o ženy v kontexte, v ktorom sú ženy bežne diskriminované, pokiaľ ide o ich prístup k osobitným službám alebo marketing osobitných výrobkov.
AR 8. Pokiaľ ide o odsek 12, riziká by mohli vzniknúť z dôvodu závislosti podniku od spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov v prípadoch, keď udalosti s malou pravdepodobnosťou, ale veľkým vplyvom, môžu spôsobiť finančné vplyvy, napríklad keď globálna pandémia vedie k závažným vplyvom na živobytie určitých spotrebiteľov a dôsledkom sú veľké zmeny v spotrebiteľských návykoch.
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie S4-1 – Politiky týkajúce sa spotrebiteľov a koncových používateľov
AR 9. Opis zahŕňa kľúčové informácie nevyhnutné na podanie pravdivého obrazu o politikách týkajúcich sa spotrebiteľov a koncových používateľov, a preto podnik zohľadní vysvetlenia významných zmien politík prijatých počas roku vykazovania (napríklad nové očakávania v prípade obchodných klientov, nové alebo dodatočné prístupy k náležitej starostlivosti a náprave).
AR 10. Politika môže mať podobu samostatnej politiky týkajúcej sa spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov alebo môže byť zahrnutá do rozsiahlejšieho dokumentu, ako je napríklad etický kódex alebo všeobecná politika udržateľnosti, ktorú už podnik zverejnil ako súčasť iných ESRS. V uvedených prípadoch podnik poskytne presný krížový odkaz na identifikáciu aspektov politiky, ktoré spĺňajú požiadavky v rámci tejto požiadavky na zverejňovanie.
AR 11. Pri zverejnení súladu svojich politík s hlavnými zásadami OSN v oblasti podnikania a ľudských práv podnik zohľadní, že hlavné zásady odkazujú na Medzinárodnú listinu ľudských práv, ktorú tvorí Všeobecná deklarácia ľudských práv a dva pakty, ktorými sa vykonáva, a môže zverejniť informácie o svojom súlade s týmito nástrojmi.
AR 12. Pri zverejňovaní informácií o spôsobe začlenenia vonkajších politík môže podnik napríklad zohľadniť vnútorné politiky predaja a distribúcie a súlad s inými politikami relevantnými pre spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov. Podnik zohľadní aj svoje politiky na zabezpečenie pravdivosti a užitočnosti informácií poskytnutých potenciálnym a skutočným spotrebiteľom a/alebo koncovým používateľom, a to pred predajom a aj po ňom.
AR 13. Podnik môže poskytnúť názorný príklad typov oznamovania svojich politík uvedeným jednotlivcom, skupinám jednotlivcov alebo subjektom, pre ktoré sú relevantné, a to buď preto, že sa očakáva, že ich budú vykonávať (napríklad zamestnanci, zmluvní partneri a dodávatelia podniku), alebo preto, že majú priamy záujem na ich vykonávaní (napríklad vlastní pracovníci, investori). Môže zverejniť komunikačné nástroje a kanály (napríklad letáky, informačné bulletiny, špecializované webové sídla, sociálne médiá, osobné interakcie, zástupcovia zamestnancov), ktorých cieľom je zabezpečiť, aby bola politika prístupná a aby rôzne skupiny verejnosti rozumeli jej dôsledkom. Podnik môže takisto vysvetliť, ako odhaľuje a odstraňuje potenciálne prekážky brániace šíreniu informácií, napríklad prostredníctvom prekladu do príslušných jazykov alebo používania grafického znázornenia.
Požiadavka na zverejňovanie S4-2 – Procesy na zapojenie spotrebiteľov a koncových používateľov v súvislosti s vplyvmi
AR 14. Dôveryhodní zástupcovia, ktorí poznajú záujmy, skúsenosti alebo názory spotrebiteľov a koncových používateľov, môžu v prípade niektorých spotrebiteľov zahŕňať vnútroštátne orgány pre ochranu spotrebiteľov.
AR 15. Pri opise funkcie alebo pozície, ktorá zahŕňa prevádzkovú zodpovednosť za toto zapojenie a/alebo konečnú zodpovednosť, môže podnik uviesť, či ide o osobitnú pozíciu alebo funkciu alebo o súčasť všeobecnejšej pozície alebo funkcie, a či sa ponúkajú prípadné činnosti na budovanie kapacít na podporu zapojenia zamestnancov. Ak takúto pozíciu alebo funkciu nevie identifikovať, môže uviesť, že ide o tento prípad. Táto požiadavka na zverejňovanie by sa mohla splniť aj odkazom na informácie zverejnené podľa ESRS 2 GOV-1 Úloha správnych, riadiacich a dozorných orgánov.
AR 16. Pri príprave zverejnení uvedených v odseku 20 písm. b) a c) možno vziať do úvahy tieto názorné príklady:
pokiaľ ide o fázu (fázy), v ktorej (ktorých) dochádza k zapojeniu, príkladom môže byť určenie prístupov k zmierňovaniu alebo hodnotenie ich účinnosti;
pokiaľ ide o typ zapojenia, mohli by to byť účasť, konzultácia a/alebo informovanie;
pokiaľ ide o frekvenciu zapojenia, možno poskytnúť informácie o tom, či sa zapájanie uskutočňuje pravidelne, v určitých bodoch projektu alebo obchodného procesu, ako aj o tom, či sa uskutočňuje v reakcii na právne požiadavky a/alebo v reakcii na požiadavky zainteresovaných strán a či sa výsledky zapojenia začleňujú do rozhodovacích procesov podniku, a
pokiaľ ide o pozíciu s prevádzkovou zodpovednosťou, či podnik vyžaduje, aby príslušní zamestnanci mali určité zručnosti, alebo či im poskytuje odbornú prípravu alebo budovanie kapacít s cieľom umožniť ich zapojenie.
AR 17. Na ilustráciu toho, ako názory spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov ovplyvňujú konkrétne rozhodnutia alebo činnosti podniku, môže podnik uviesť príklady z aktuálneho obdobia vykazovania.
Požiadavka na zverejňovanie S4-3 – Procesy na nápravu negatívnych vplyvov a kanály, ktorými môžu spotrebitelia a koncoví používatelia upozorniť na obavy
AR 18. Pri plnení požiadaviek stanovených kritériami na zverejňovanie podľa ESRS S4-3 sa podnik môže riadiť obsahom hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv a usmerneniami OECD pre nadnárodné podniky zameranými na nápravu a mechanizmy podávania sťažností.
AR 19. Medzi kanály na vyjadrenie obáv alebo potrieb patria mechanizmy podávania sťažností, horúce linky, procesy dialógu alebo iné prostriedky, prostredníctvom ktorých môžu spotrebitelia a/alebo koncoví používatelia alebo ich legitímni zástupcovia vyjadriť obavy týkajúce sa vplyvov alebo vysvetliť potreby, ktoré by mal podľa nich podnik riešiť. Môžu to byť kanály zabezpečované priamo podnikom, pričom tieto kanály sa musia zverejniť popri akýchkoľvek iných mechanizmoch, ktoré podnik môže používať, aby získal prehľad o riadení vplyvov na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, ako sú napríklad audity zhody. Ak podnik pri plnení tejto požiadavky vychádza výhradne z informácií o existencii takýchto kanálov, ktoré zabezpečujú jeho obchodné vzťahy, môže to uviesť.
AR 20. S cieľom poskytnúť lepší prehľad o informáciách, na ktoré sa vzťahuje ESRS S4-3, môže podnik v súvislosti s každým významným vplyvom poskytnúť informácie o tom, či a akým spôsobom majú spotrebitelia a/alebo koncoví používatelia, ktorí môžu byť ovplyvnení, prístup k týmto kanálom na úrovni podniku, ktorým sú ovplyvnení.
AR 21. Mechanizmy tretích strán môžu zahŕňať mechanizmy prevádzkované vládou, mimovládnymi organizáciami, priemyselnými združeniami a inými iniciatívami spolupráce. Pokiaľ ide o rozsah týchto mechanizmov, podnik môže zverejniť informácie o tom, či sú tieto mechanizmy prístupné všetkým spotrebiteľom a/alebo koncovým používateľom, na ktorých môže mať podnik potenciálny alebo skutočný významný vplyv, alebo jednotlivcom či organizáciám konajúcim v ich mene, alebo ktorým ich postavenie inak umožňuje vedieť o existencii negatívnych vplyvov, a prostredníctvom ktorých spotrebitelia a/alebo koncoví používatelia (alebo jednotlivci či organizácie konajúce v ich mene, alebo ktorým ich postavenie inak umožňuje vedieť o existencii negatívnych vplyvov) môžu vyjadriť sťažnosti alebo obavy týkajúce sa vlastných činností podniku.
AR 22. V súvislosti s ochranou jednotlivcov, ktorí využívajú tieto mechanizmy, pred odvetnými opatreniami môže podnik opísať, či zaobchádza so sťažnosťami ako s dôvernými a rešpektuje práva na súkromie a ochranu údajov, a či ich spotrebitelia a/alebo koncoví používatelia môžu používať anonymne (napríklad prostredníctvom zastúpenia treťou stranou).
AR 23. Pri zverejňovaní informácií o tom, či a ako podnik vie, že spotrebitelia a/alebo koncoví používatelia poznajú niektorý z týchto kanálov a dôverujú mu, môže podnik poskytnúť relevantné a spoľahlivé údaje o účinnosti týchto kanálov z hľadiska samotných spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov. Príkladmi zdrojov informácií sú prieskumy medzi spotrebiteľmi a/alebo koncovými používateľmi, ktorí takéto kanály využili, a úroveň ich spokojnosti s procesom a výsledkami. S cieľom ilustrovať úroveň využívania takýchto kanálov môže podnik zverejniť počet sťažností, ktoré dostal od spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov počas obdobia vykazovania.
AR 24. Pri opise účinnosti kanálov, prostredníctvom ktorých môžu spotrebitelia a/alebo koncoví používatelia vyjadriť obavy, sa podnik môže riadiť týmito otázkami, ktoré vychádzajú z „kritérií účinnosti mimosúdnych mechanizmov podávania sťažností“, ktoré sú stanovené v hlavných zásadách OSN v oblasti podnikania a ľudských práv. Úvahy uvedené ďalej možno uplatniť na jednotlivé kanály alebo na súhrnný systém kanálov:
Sú tieto kanály legitímne vzhľadom na to, že zaisťujú náležitú zodpovednosť za ich čestné vykonávanie a budujú dôveru zainteresovaných strán?
Sú zainteresované strany s týmito kanálmi oboznámené a majú k nim prístup?
Sú v rámci týchto kanálov určené známe postupy, stanovené časové rámce a jednoznačné procesy?
Zaisťujú tieto kanály primeraný prístup k zdrojom informácií, poradenstvu a odborným znalostiam?
Zabezpečujú tieto kanály transparentnosť tým, že poskytujú dostatočné informácie sťažovateľom a prípadne aj na splnenie požiadaviek dotknutého verejného záujmu?
Sú výsledky dosiahnuté prostredníctvom týchto kanálov v súlade s medzinárodne uznávanými ľudskými právami?
Identifikuje podnik podnety pochádzajúce z týchto kanálov, ktoré prispievajú k neustálemu učeniu sa v záujme zlepšovania kanálov a predchádzania budúcim vplyvom?
Zameriava sa podnik na dialóg so sťažovateľmi ako na prostriedok na dosiahnutie dohodnutých riešení, a nie na jednostranné určenie výsledku?
Viac informácií možno nájsť v zásade č. 31 hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv.
Požiadavka na zverejňovanie S4-4 – Prijímanie opatrení týkajúcich sa významných vplyvov na spotrebiteľov a koncových používateľov, prístupy k riadeniu významných rizík a využívaniu významných príležitostí súvisiacich so spotrebiteľmi a s koncovými používateľmi a účinnosť týchto opatrení a prístupov
AR 25. Môže trvať istý čas, kým podnik porozumie negatívnym vplyvom a zistí, v akých podobách sa s nimi môže stretnúť v downstreamovej časti svojho hodnotového reťazca, ako aj kým určí vhodné reakcie a zavedie ich do praxe. Podnik preto zváži:
svoje všeobecné a konkrétne prístupy k riešeniu významných negatívnych vplyvov;
svoje iniciatívy zamerané na prispievanie k ďalším významným pozitívnym vplyvom;
ako pokročil vo svojom úsilí počas obdobia vykazovania, a
svoje ciele v oblasti ďalšieho zlepšovania.
AR 26. Vhodné opatrenia sa môžu líšiť podľa toho, či podnik spôsobuje významný vplyv alebo k nemu prispieva, alebo či sa tento významný vplyv priamo spája s jeho vlastnou činnosťou, výrobkami alebo službami prostredníctvom obchodného vzťahu.
AR 27. Vzhľadom na to, že významné negatívne vplyvy ovplyvňujúce spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, ktoré sa vyskytli počas obdobia vykazovania, môžu byť spojené aj so subjektmi alebo s činnosťami, ktoré podnik nemá priamo pod kontrolou, môže podnik zverejniť informácie o tom, či a ako sa usiluje využiť svoj vplyv v obchodných vzťahoch na riadenie týchto vplyvov. Môže to zahŕňať využívanie obchodného vplyvu podniku (napríklad presadzovanie zmluvných požiadaviek v rámci obchodných vzťahov alebo zavádzanie stimulov), iných foriem vplyvu podniku v rámci daného vzťahu (napríklad poskytovanie odbornej prípravy alebo budovanie kapacít v oblasti správneho používania výrobku alebo predajných praktík v rámci obchodných vzťahov) alebo využívanie kolektívneho vplyvu podnikov v spolupráci s partnermi alebo inými aktérmi (napríklad iniciatívy zamerané na zodpovedný marketing alebo bezpečnosť výrobkov).
AR 28. Ak podnik zverejňuje informácie o svojej účasti na priemyselnej iniciatíve alebo iniciatíve viacerých zainteresovaných strán ako súčasť svojich opatrení na riešenie významných negatívnych vplyvov, môže zverejniť, ako sa táto iniciatíva a jeho vlastné zapojenie zameriavajú na riešenie príslušného významného vplyvu. Podľa ESRS S4-5 môže zverejniť príslušné cieľové hodnoty stanovené iniciatívou a pokrok v ich dosahovaní.
AR 29. Pri zverejňovaní informácií o tom, či a ako podnik pri rozhodovaní o ukončení obchodných vzťahov zohľadňuje skutočné a potenciálne vplyvy na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov a či a ako sa usiluje riešiť prípadné negatívne vplyvy, ktoré môžu vyplynúť z ukončenia, môže podnik uviesť príklady.
AR 30. Pri zverejňovaní informácií o spôsobe, akým podnik sleduje účinnosť svojich opatrení na riadenie významných vplyvov počas obdobia vykazovania, môže podnik zverejniť všetky poznatky získané z predchádzajúceho a aktuálneho obdobia vykazovania.
AR 31. Procesy používané na sledovanie účinnosti opatrení môžu zahŕňať interný alebo externý audit alebo overovanie, súdne konania a/alebo súvisiace súdne rozhodnutia, posúdenia vplyvu, systémy merania, spätnú väzbu od zainteresovaných strán, mechanizmy podávania sťažností, externé hodnotenia výkonnosti a referenčné porovnávanie.
AR 32. Cieľom podávania správ o účinnosti je umožniť pochopenie súvislostí medzi opatreniami prijatými podnikom a účinným riadením vplyvov.
AR 33. Pokiaľ ide o iniciatívy alebo procesy, ktoré má podnik zavedené a ktoré vychádzajú z potrieb dotknutých spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, a o ich úroveň vykonávania, podnik môže zverejniť:
informácie o tom, či spotrebitelia a/alebo koncoví používatelia a legitímni zástupcovia alebo ich dôveryhodní zástupcovia zohrávajú úlohu pri rozhodovaní o návrhu a vykonávaní týchto programov alebo procesov, a ak áno, akú, a
informácie o plánovaných alebo dosiahnutých pozitívnych výsledkoch týchto programov alebo procesov pre spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov.
AR 34. Podnik môže zverejniť informácie o tom, či sú niektoré iniciatívy alebo procesy, ktorých hlavným cieľom je dosiahnuť pozitívne vplyvy na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, navrhnuté aj v záujme dosiahnutia jedného alebo viacerých cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Napríklad prostredníctvom záväzku presadzovať cieľ OSN v oblasti udržateľného rozvoja č. 3 „zabezpečiť zdravý život a podporovať blahobyt pre všetkých v každom veku“ môže podnik aktívne pracovať na znižovaní pravdepodobnosti vzniku závislosti od jeho výrobkov a na znižovaní ich škodlivosti pre fyzické a duševné zdravie.
AR 35. ►C1 Pri zverejňovaní plánovaných pozitívnych výsledkov opatrení podniku pre spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov treba rozlišovať medzi dôkazmi o tom, že určité činnosti sa uskutočnili (napríklad, že x spotrebiteľov dostalo informáciu o zdravých stravovacích návykoch), a dôkazmi o skutočných výsledkoch v prípade spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov (napríklad, že x spotrebiteľov si osvojilo zdravšie stravovacie návyky). ◄
AR 36. Pri zverejňovaní informácií o tom, či iniciatívy alebo procesy zohrávajú úlohu aj pri zmierňovaní významných negatívnych vplyvov, môže podnik napríklad zohľadniť programy, ktorých cieľom je podporovať lepšie povedomie o riziku online podvodov, čo vedie k zníženiu počtu prípadov porušenia ochrany údajov koncových používateľov.
AR 37. Pri zverejňovaní významných rizík a príležitostí súvisiacich s vplyvmi podniku na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov alebo s jeho závislosťami od nich môže podnik zohľadniť tieto skutočnosti:
riziká súvisiace s vplyvmi podniku na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov môžu zahŕňať poškodenie dobrej povesti alebo právne riziko v prípadoch, keď v dôsledku zle navrhnutých alebo chybných výrobkov dôjde k zraneniu alebo úmrtiu;
riziká súvisiace so závislosťami podniku od spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov môžu zahŕňať stratu kontinuity činností v prípadoch, keď si spotrebitelia z dôvodu hospodárskej krízy nemôžu dovoliť určité výrobky alebo služby;
obchodné príležitosti súvisiace s vplyvmi podniku na spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov môžu zahŕňať diferenciáciu trhu a väčšiu príťažlivosť pre zákazníkov vyplývajúcu z jeho ponuky bezpečných výrobkov alebo služieb, ktoré zaručujú ochranu súkromia, a
►C1 príležitosti súvisiace so závislosťami podniku od spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov môžu zahŕňať získanie vernej budúcej spotrebiteľskej základne, napríklad zaistením, aby boli rešpektované LGBTIQ osoby a aby ich podnik v rámci svojich obchodných praktík nevylučoval zo svojej ponuky výrobkov alebo služieb. ◄
AR 38. Pri zverejňovaní informácií o tom, či sa závislosti premieňajú na riziká, podnik zohľadní vonkajší vývoj.
AR 39. Pri zverejňovaní informácií o politikách, opatreniach a zdrojoch a cieľových hodnotách súvisiacich s riadením významných rizík a príležitostí môže podnik v prípadoch, keď riziká a príležitosti vyplývajú z významného vplyvu, uviesť krížový odkaz na svoje zverejnenia o politikách, opatreniach a zdrojoch a cieľových hodnotách vo vzťahu k tomuto vplyvu.
AR 40. Podnik zváži, v akom rozsahu a akým spôsobom sú jeho procesy riadenia významných rizík súvisiacich so spotrebiteľmi a/alebo s koncovými používateľmi integrované do jeho existujúcich procesov riadenia rizika.
AR 41. Pri zverejňovaní zdrojov pridelených na riadenie významných vplyvov môže podnik zverejniť, ktoré interné funkcie sa podieľajú na riadení týchto vplyvov a aké druhy opatrení prijímajú na riešenie negatívnych a dosahovanie pozitívnych vplyvov.
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie S4-5 – Cieľové hodnoty týkajúce sa riadenia významných negatívnych vplyvov, podpory pozitívnych vplyvov a riadenia významných rizík a príležitostí
AR 42. Pri zverejňovaní cieľových hodnôt súvisiacich so spotrebiteľmi a/alebo s koncovými používateľmi môže podnik zverejniť:
zamýšľané výsledky, ktoré sa majú dosiahnuť v živote spotrebiteľov a/alebo koncových používateľov, a to čo najkonkrétnejšie;
ich stabilitu v priebehu času, pokiaľ ide o vymedzenie pojmov a metodiky, aby sa umožnila ich porovnateľnosť, a/alebo
►C1 štandardy alebo záväzky, na ktorých sú tieto cieľové hodnoty založené, musia byť pri vykazovaní jasne vymedzené (napríklad kódexy správania, politiky získavania zdrojov, globálne rámce alebo priemyselné kódexy). ◄
AR 43. Cieľové hodnoty týkajúce sa významných rizík a príležitostí môžu byť rovnaké ako cieľové hodnoty týkajúce sa významných vplyvov alebo sa od nich môžu líšiť. Napríklad cieľová hodnota, ktorá je zameraná na zaistenie rovnakého prístupu k financovaniu pre spotrebiteľov s nedostatočnou dostupnosťou služieb, by mohla znížiť diskriminačné vplyvy na týchto spotrebiteľov a zároveň rozšíriť skupinu spotrebiteľov podniku.
AR 44. Podnik môže takisto rozlišovať medzi krátkodobými, strednodobými a dlhodobými cieľovými hodnotami, ktoré sa vzťahujú na ten istý záväzok politiky. Hlavným cieľom podniku môže byť napríklad sprístupniť svoje online služby osobám so zdravotným postihnutím, pričom dlhodobým cieľom je do roku 2025 prispôsobiť 100 % svojich online služieb a krátkodobým cieľom je každý rok do roku 2025 zvyšovať počet prístupných prvkov o x takýchto prvkov.
AR 45. Pri úprave alebo nahradení cieľovej hodnoty v období vykazovania môže podnik túto zmenu vysvetliť krížovým odkazom na významné zmeny v obchodnom modeli alebo na širšie zmeny v prijatom štandarde alebo právnych predpisoch, z ktorých je daná cieľová hodnota odvodená, s cieľom poskytnúť kontextové informácie v zmysle ESRS 2 BP-2 Zverejňovanie informácií v súvislosti s osobitnými okolnosťami.
ESRS G1
OBCHODNÉ SPRÁVANIE
OBSAH |
|
Cieľ |
|
Interakcia s inými ESRS |
|
Požiadavky na zverejňovanie |
|
– |
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia |
Správa a riadenie |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 GOV-1 – Úloha správnych, riadiacich a dozorných orgánov |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí |
– |
Požiadavka na zverejňovanie G1-1 – Politiky obchodného správania a podniková kultúra |
– |
Požiadavka na zverejňovanie G1-2 – Riadenie vzťahov s dodávateľmi |
– |
Požiadavka na zverejňovanie G1-3 – Predchádzanie korupcii a úplatkárstvu a ich odhaľovanie |
Metriky a cieľové hodnoty |
|
– |
►C1 Požiadavka na zverejňovanie G1-4 – Prípady korupcie alebo úplatkárstva ◄ |
– |
Požiadavka na zverejňovanie G1-5 – Politický vplyv a lobistické činnosti |
– |
Požiadavka na zverejňovanie G1-6 – Platobné postupy |
Dodatok A: |
Požiadavky na uplatňovanie |
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí |
|
– |
►C1 Požiadavka na zverejňovanie G1-1 – Politiky obchodného správania a podniková kultúra ◄ |
– |
Požiadavka na zverejňovanie G1-2 – Riadenie vzťahov s dodávateľmi |
– |
Požiadavka na zverejňovanie G1-3 – Predchádzanie korupcii a úplatkárstvu a ich odhaľovanie |
Metriky a cieľové hodnoty |
|
– |
Požiadavka na zverejňovanie G1-5 – Politický vplyv a lobistické činnosti |
– |
Požiadavka na zverejňovanie G1-6 – Platobné postupy |
Cieľ
1. Cieľom tohto štandardu je špecifikovať požiadavky na zverejňovanie, ktoré umožnia používateľom vyhlásení podniku o udržateľnosti porozumieť stratégii, prístupu, procesom a postupom podniku, ako aj jeho výkonnosti, pokiaľ ide o obchodné správanie.
2. Tento štandard je zameraný na nasledujúce aspekty, ktoré sa v tomto štandarde spoločne označujú ako „obchodné správanie alebo aspekty týkajúce sa obchodného správania“:
podnikateľská etika a podniková kultúra vrátane boja proti korupcii a úplatkárstvu, ochrany oznamovateľov a dobrých životných podmienok zvierat;
riadenie vzťahov s dodávateľmi vrátane platobných postupov, najmä v súvislosti s oneskorenými platbami malým a stredným podnikom;
činnosti a záväzky podniku týkajúce sa uplatňovania svojho politického vplyvu vrátane lobistických činností.
Interakcia s inými ESRS
3. Obsah tohto štandardu týkajúceho sa všeobecného zverejňovania, ako aj riadenia vplyvov, rizík a príležitostí a metrík a cieľových hodnôt sa vykladá v spojení s ESRS 1 Všeobecné zásady a ESRS 2 Všeobecné požiadavky.
Požiadavky na zverejňovanie
ESRS 2 Všeobecné zverejnenia
4. Požiadavky v tomto oddiele by sa mali vykladať a vykazovať v spojení so zverejneniami požadovanými podľa ESRS 2 týkajúcich sa správy a riadenia (GOV), stratégie (SBM) a riadenia vplyvov, rizík a príležitostí (IRO).
Správa a riadenie
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 GOV-1 – Úloha správnych, riadiacich a dozorných orgánov
5. Pri zverejňovaní informácií o úlohe správnych, riadiacich a dozorných orgánov podnik zahrnie tieto aspekty:
úloha správnych, riadiacich a dozorných orgánov v súvislosti s obchodným správaním a
odborné znalosti správnych, riadiacich a dozorných orgánov v súvislosti s aspektmi týkajúcimi sa obchodného správania.
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie týkajúca sa ESRS 2 IRO-1 – Opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí
6. Pri opise postupu na identifikáciu významných vplyvov, rizík a príležitostí v súvislosti s aspektmi týkajúcimi sa obchodného správania podnik zverejní všetky príslušné kritériá použité v tomto postupe vrátane miesta, činnosti, odvetvia a štruktúry transakcie.
Požiadavka na zverejňovanie G1-1 – Politiky obchodného správania a podniková kultúra
7. Podnik zverejní svoje politiky súvisiace s aspektmi týkajúcimi sa obchodného správania a informácie o tom, ako posilňuje svoju podnikovú kultúru.
8. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je umožniť pochopiť, v akej miere má podnik zavedené politiky, ktorými rieši identifikáciu, posudzovanie, riadenie a/alebo nápravu svojich významných vplyvov, rizík a príležitostí súvisiacich s aspektmi týkajúcimi sa obchodného správania. Jej cieľom je takisto objasniť prístup podniku k podnikovej kultúre.
9. Zverejnenia požadované na základe odseku 7 zahŕňajú informácie o tom, ako podnik vytvára, rozvíja, presadzuje a hodnotí svoju podnikovú kultúru.
10. Zverejnenia uvedené v odseku 7 zahŕňajú tieto aspekty súvisiace s politikami podniku v oblasti aspektov týkajúcich sa obchodného správania:
opis mechanizmov na identifikáciu, oznamovanie a prešetrovanie obáv týkajúcich sa protiprávneho správania alebo správania, ktoré je v rozpore s kódexom správania alebo podobnými vnútornými predpismi, a informáciu, či podnik prijíma podnety od interných a/alebo externých zainteresovaných strán;
ak podnik nemá zavedené žiadne politiky v oblasti boja proti korupcii alebo úplatkárstvu, ktoré sú v súlade s Dohovorom Organizácie Spojených národov proti korupcii ( 120 ), uvedie túto skutočnosť a rovnako uvedie, či ich plánuje zaviesť a s akým časovým harmonogramom;
spôsob, akým podnik chráni oznamovateľov, vrátane:
podrobností o vytvorení vnútorných oznamovacích kanálov pre oznamovateľov vrátane toho, či podnik poskytuje svojim pracovníkom informácie a odbornú prípravu, a informácií o vymenúvaní a odbornej príprave zamestnancov, ktorí prijímajú podnety, a
opatrení na ochranu svojich vlastných pracovníkov, ktorí sú oznamovateľmi, pred odvetnými opatreniami, v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi, ktorými sa transponuje smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1937 ( 121 );
ak podnik nemá zavedené žiadne politiky v oblasti ochrany oznamovateľov ( 122 ), uvedie túto skutočnosť a rovnako uvedie, či ich plánuje zaviesť a s akým časovým harmonogramom;
či podnik má okrem postupov prijímania následných opatrení v nadväznosti na podnety od oznamovateľov v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi, ktorými sa transponuje smernica (EÚ) 2019/1937, postupy na rýchle, nezávislé a objektívne prešetrovanie incidentov v oblasti obchodného správania vrátane prípadov korupcie a úplatkárstva;
prípadne či podnik má zavedené politiky v oblasti dobrých životných podmienok zvierat;
politiku podniku v oblasti odbornej prípravy v rámci organizácie týkajúcej sa obchodného správania vrátane cieľovej skupiny, periodicity a obsahovej náplne a
funkcie, ktoré sú v rámci podniku najviac ohrozené korupciou a úplatkárstvom.
11. Podniky, na ktoré sa vzťahujú právne požiadavky podľa vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa transponuje smernica (EÚ) 2019/1937, alebo rovnocenné právne požiadavky týkajúce sa ochrany oznamovateľov, môžu splniť zverejnenie uvedené v odseku 10 písm. d) tým, že uvedú, že sa na ne vzťahujú uvedené právne požiadavky.
Požiadavka na zverejňovanie G1-2 – Riadenie vzťahov s dodávateľmi
12. Podnik poskytne informácie o riadení svojich vzťahov s dodávateľmi a o svojich vplyvoch na dodávateľský reťazec.
13. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je objasniť, ako podnik riadi svoj proces verejného obstarávania, vrátane spravodlivého správania vo vzťahu k dodávateľom.
14. Podnik poskytne opis svojej politiky zameranej na predchádzanie oneskoreným platbám, a to najmä vo vzťahu k malým a stredným podnikom.
15. Zverejňovanie požadované na základe odseku 12 zahŕňa tieto informácie:
prístup podniku k jeho vzťahom s dodávateľmi s ohľadom na riziká pre podnik, ktoré sa týkajú jeho dodávateľského reťazca, a s ohľadom na vplyvy na aspekty udržateľnosti; a
či a akým spôsobom podnik zohľadňuje pri výbere svojich dodávateľov sociálne a environmentálne kritériá.
Požiadavka na zverejňovanie G1-3 – Predchádzanie korupcii a úplatkárstvu a ich odhaľovanie
16. Podnik poskytne informácie o svojom systéme na predchádzanie obvineniam alebo incidentom týkajúcim sa korupcie a úplatkárstva, ich odhaľovanie, prešetrovanie a reakciu na ne vrátane súvisiacej odbornej prípravy.
17. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je zaistiť transparentnosť kľúčových postupov, ktoré podnik používa na predchádzanie obvineniam z korupcie a úplatkárstva, ich odhaľovanie a riešenie. To zahŕňa odbornú prípravu poskytovanú vlastným pracovníkom a/alebo informácie poskytované interne alebo dodávateľom.
18. Zverejňovanie požadované na základe odseku 16 zahŕňa tieto informácie:
opis zavedených postupov na predchádzanie obvineniam alebo incidentom týkajúcim sa korupcie a úplatkárstva, ich odhaľovanie a riešenie;
či sú vyšetrovatelia alebo vyšetrovací tím nezávislí od osôb z radov vedenia zapojených do danej záležitosti, a
prípadný proces na oznamovanie výsledkov správnym, riadiacim a dozorným orgánom.
19. Ak podnik nemá zavedené žiadne takéto postupy, zverejní túto skutočnosť a prípadne aj plán ich prijatia.
20. Zverejňovanie požadované v odseku 16 zahŕňa informácie o tom, ako podnik oznamuje svoje politiky cieľovým skupinám, ktorých sa týkajú, s cieľom zaistiť, aby bola politika prístupná a aby cieľové skupiny rozumeli jej dôsledkom.
21. Zverejňovanie požadované v odseku 16 zahŕňa informácie o týchto aspektoch odbornej prípravy:
charakter, rozsah a obsahová náplň programov odbornej prípravy v oblasti boja proti korupcii a úplatkárstvu, ktoré podnik ponúka alebo vyžaduje;
percentuálny podiel funkcií vystavených riziku, na ktoré sa vzťahujú programy odbornej prípravy, a
rozsah, v akom je odborná príprava poskytovaná členom správnych, riadiacich a dozorných orgánov.
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie G1-4 – Prípady korupcie alebo úplatkárstva
22. Podnik poskytne informácie o prípadoch korupcie alebo úplatkárstva počas obdobia vykazovania.
23. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je zaistiť transparentnosť incidentov týkajúcich sa korupcie alebo úplatkárstva počas obdobia vykazovania a súvisiacich výsledkov.
24. Podnik zverejňuje:
počet odsúdení a výšku pokút za porušovanie zákonov proti korupcii a proti úplatkárstvu ( 123 ) a
všetky opatrenia prijaté na riešenie porušení postupov a noriem v oblasti boja proti korupcii a proti úplatkárstvu ( 124 ).
25. Podnik môže zverejniť:
celkový počet a charakter potvrdených prípadov korupcie alebo úplatkárstva;
počet potvrdených incidentov, keď boli vlastní pracovníci prepustení alebo disciplinárne stíhaní z dôvodu incidentov týkajúcich sa korupcie alebo úplatkárstva;
počet potvrdených incidentov týkajúcich sa zmlúv s obchodnými partnermi, ktoré boli ukončené alebo neboli obnovené z dôvodu porušení týkajúcich sa korupcie alebo úplatkárstva, a
podrobnosti o verejných žalobách týkajúcich sa korupcie alebo úplatkárstva podaných na podnik a jeho vlastných pracovníkov počas obdobia vykazovania a výsledky takýchto žalôb. To zahŕňa žaloby, ktoré boli podané v predchádzajúcich rokoch, ale výsledok sa stanovil až v aktuálnom období vykazovania.
26. Požadované zverejňovanie zahŕňa incidenty, ktoré sa vzťahujú na aktérov v hodnotovom reťazci podniku, len v prípade priameho zapojenia podniku alebo jeho zamestnancov.
Požiadavka na zverejňovanie G1-5 – Politický vplyv a lobistické činnosti
27. Podnik poskytne informácie o činnostiach a záväzkoch týkajúcich sa uplatňovania jeho politického vplyvu vrátane lobistických činností súvisiacich s jeho významnými vplyvmi, rizikami a príležitosťami.
28. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je zaistiť transparentnosť činností a záväzkov podniku týkajúcich sa uplatňovania jeho politického vplyvu pomocou politických príspevkov, a to vrátane typu a účelu lobistických činností.
29. Zverejňovanie požadované v odseku 27 zahŕňa:
v prípade potreby zástupcov v rámci správnych, riadiacich a dozorných orgánov, ktorí sú zodpovední za dohľad nad týmito činnosťami;
v prípade finančných alebo nefinančných politických príspevkov:
celkovú peňažnú hodnotu finančných a nefinančných politických príspevkov, ktoré podnik poskytol priamo aj nepriamo, v prípade potreby podľa jednotlivých krajín alebo zemepisných oblastí, ako aj typu adresáta/príjemcu a
v prípade potreby spôsob, akým sa odhaduje peňažná hodnota nefinančných príspevkov.
hlavné témy pokryté v rámci lobistických činností podniku a v stručnosti jeho hlavné stanoviská k týmto témam. To zahŕňa vysvetlenie, ako to súvisí s jeho významnými vplyvmi, rizikami a príležitosťami, ktoré sú uvedené v jeho posúdení významnosti podľa ESRS 2, a
ak je podnik zapísaný v registri transparentnosti EÚ alebo v rovnocennom registri transparentnosti v členskom štáte, názov takéhoto registra a jeho identifikačné číslo v tomto registri.
30. Zverejňovanie zahŕňa aj informácie o vymenovaní všetkých členov správnych, riadiacich a dozorných orgánov, ktorí mali počas dvoch rokov pred svojím vymenovaním v aktuálnom období vykazovania porovnateľnú pozíciu vo verejnej správe (vrátane regulačných orgánov).
Požiadavka na zverejňovanie G1-6 – Platobné postupy
31. Podnik poskytne informácie o svojich platobných postupoch, najmä v súvislosti s oneskorenými platbami malým a stredným podnikom (MSP).
32. Cieľom tejto požiadavky na zverejňovanie je poskytnúť prehľad o zmluvných platobných podmienkach a o jeho výkonnosti v súvislosti s platbami, najmä pokiaľ ide o to, aký majú vplyv na MSP, a osobitne so zreteľom na oneskorené platby MSP.
33. Zverejňovanie na základe odseku 31 zahŕňa:
priemerný čas, za aký podnik uhradí faktúru od dátumu, keď začína plynúť obdobie splatnosti stanovené zmluvou alebo zákonom (počet dní);
opis štandardných platobných podmienok podniku (počet dní) podľa hlavnej kategórie dodávateľov a percentuálny podiel jeho platieb, ktoré sú v súlade s týmito štandardnými podmienkami;
počet aktuálne prebiehajúcich súdnych konaní z dôvodu oneskorených platieb a
doplňujúce informácie nevyhnutné na poskytnutie dostatočného kontextu. Ak podnik použil na výpočet informácií požadovaných podľa písmena a) výber reprezentatívnych vzoriek, uvedie túto skutočnosť a stručne opíše použitú metodiku.
Dodatok A
Požiadavky na uplatňovanie
Tento dodatok tvorí neoddeliteľnú súčasť ESRS G1 Obchodné správanie. Podporuje uplatňovanie požiadaviek na zverejňovanie stanovených v tomto štandarde a má rovnakú platnosť ako ostatné časti tohto štandardu.
Riadenie vplyvov, rizík a príležitostí
Požiadavka na zverejňovanie G1-1 – Politiky obchodného správania a podniková kultúra
AR 1. Podnik môže pri určovaní svojho zverejňovania na základe odseku 7 zvážiť tieto aspekty:
aspekty podnikovej kultúry, ktoré zohľadňujú a o ktorých diskutujú správne, riadiace a dozorné orgány, a na základe akej periodicity;
hlavné témy, ktoré sú podporované a oznamované ako súčasť podnikovej kultúry;
spôsob, akým členovia správnych, riadiacich a dozorných orgánov podniku poskytujú usmernenie týkajúce sa podpory podnikovej kultúry, a
konkrétne stimuly alebo nástroje, ktorými môžu jeho vlastní pracovníci posilňovať a podporovať jeho podnikovú kultúru.
Požiadavka na zverejňovanie G1-2 – Riadenie vzťahov s dodávateľmi
AR 2. Na účely tohto štandardu môže riadenie vzťahov s dodávateľmi podniku zahŕňať tieto aspekty:
spôsob, akým postupy podniku vrátane činností na zabránenie vplyvom z dôvodu narušenia jeho dodávateľského reťazca alebo minimalizáciu takýchto vplyvov podporujú jeho stratégiu a riadenie rizík;
odbornú prípravu pracovnej sily podniku v oblasti verejného obstarávania/dodávateľského reťazca týkajúcu sa spolupráce a dialógu s dodávateľmi, ako aj stimuly pre jeho pracovnú silu v oblasti verejného obstarávania vrátane informácie, či sa takéto stimuly týkajú faktorov ceny, kvality alebo udržateľnosti;
preverovanie a hodnotenie sociálneho a environmentálneho správania dodávateľov;
začlenenie miestnych dodávateľov do jeho dodávateľského reťazca a/alebo dodávateľov s certifikáciou;
spôsob, akým podnik postupuje pri zraniteľných dodávateľoch;
cieľové hodnoty a opatrenia podniku s ohľadom na oznamovanie a riadenie vzťahov s dodávateľmi a
spôsob hodnotenia výsledkov týchto postupov vrátane návštev dodávateľov, auditov alebo prieskumov.
AR 3. „Zraniteľní dodávatelia“ zahŕňajú dodávateľov, ktorí sú vystavení značným hospodárskym, environmentálnym a/alebo sociálnym rizikám.
Požiadavka na zverejňovanie G1-3 – Predchádzanie korupcii a úplatkárstvu a ich odhaľovanie
AR 4. „Ohrozené funkcie“ sú funkcie, ktoré sa považujú za ohrozené rizikom korupcie a úplatkárstva z dôvodu ich úloh a zodpovedností.
AR 5. Zverejňovanie môže zahŕňať podrobnosti o posudzovaní a/alebo mapovaní rizík, ako aj programoch monitorovania a/alebo postupoch vnútornej kontroly, ktoré podnik vykonáva v záujme odhaľovania korupcie a úplatkárstva.
AR 6. Politiky podniku v oblasti korupcie a úplatkárstva môžu byť relevantné pre osobitné skupiny osôb buď preto, že sa očakáva, že ich budú vykonávať (napríklad zamestnanci, zmluvní partneri a dodávatelia podniku), alebo preto, že majú priamy záujem na ich vykonávaní (napríklad pracovníci v hodnotovom reťazci, investori). Podnik môže zverejniť komunikačné nástroje a kanály (napríklad letáky, informačné bulletiny, špecializované webové sídla, sociálne médiá, osobné interakcie, zväzy a/alebo zástupcovia pracovníkov) na oznamovanie politík takýmto skupinám. To môže zahŕňať aj identifikáciu a/alebo odstraňovanie potenciálnych prekážok brániacich šíreniu informácií, napríklad prostredníctvom prekladu do príslušných jazykov alebo používania grafického znázornenia.
AR 7. Podnik môže zverejniť analýzu svojich činností v oblasti odbornej prípravy napríklad podľa regiónu poskytovania odbornej prípravy alebo kategórie vlastnej pracovnej sily, ak sa jeho programy z hľadiska takýchto faktorov značne líšia a takéto informácie by boli pre používateľov užitočné.
AR 8. Podnik môže uviesť požadované informácie o odbornej príprave na základe tejto tabuľky:
Názorný príklad odbornej prípravy v oblasti boja proti korupcii a úplatkárstvu
Počas finančného roka 20XY poskytol podnik ABC odbornú prípravu svojim ohrozeným vlastným pracovníkom v rámci svojej politiky (pozri poznámku x). Pre tieto ohrozené funkcie je odborná príprava povinná, ale podnik ABC sprístupnil dobrovoľnú odbornú prípravu aj ostatným vlastným pracovníkom. Jeho odbornú prípravu počas tohto roka možno opísať takto:
|
Ohrozené funkcie |
Manažéri |
SRDO (1) |
Ostatní vlastní pracovníci |
Kapacita odbornej prípravy |
|
|
|
|
Spolu |
20 000 |
200 |
16 |
70 000 |
Celkový počet zamestnancov, ktorí absolvovali odbornú prípravu |
19 500 |
150 |
8 |
5 000 |
Forma a trvanie |
|
|
|
|
Odborná príprava v učebni |
5 hodín |
|
|
|
Odborná príprava pri počítači |
1 hodina |
2 hodín |
1 hodina |
|
Dobrovoľná odborná príprava pri počítači |
|
|
|
1 hodina |
Periodicita |
|
|
|
|
Ako často sa odborná príprava vyžaduje |
Ročne |
Ročne |
Polročne |
– |
Pokryté témy |
|
|
|
|
Vymedzenie pojmu korupcia |
X |
X |
X |
X |
Politika |
X |
X |
X |
X |
Postupy pri podozrení/odhaľovaní |
X |
X |
|
|
Atď. |
X |
|
|
|
(1)
Správne, riadiace a dozorné orgány. |
Metriky a cieľové hodnoty
Požiadavka na zverejňovanie G1-5 – Politický vplyv a lobistické činnosti
AR 9. Na účely tohto štandardu „politický príspevok“ je finančná alebo nefinančná podpora priamo poskytnutá politickým stranám, ich voleným zástupcom alebo osobám uchádzajúcim sa o politickú funkciu. Finančné príspevky môžu zahŕňať dary, pôžičky, sponzorstvo, preddavky za služby alebo nákup vstupeniek na podujatia zamerané na získavanie finančných prostriedkov a iné podobné postupy. Nefinančné príspevky môžu zahŕňať reklamu, používanie zariadení, návrh a tlač, darovanie zariadení, zabezpečenia členstva v rade, zamestnanie alebo konzultačnú činnosť pre volených politikov alebo kandidátov na funkcie.
AR 10. „Nepriamy politický príspevok“ je taký politický príspevok, ktorý sa poskytol prostredníctvom sprostredkovateľskej organizácie, ako je napríklad lobistická alebo charitatívna organizácia, alebo podpora poskytnutá organizácii, ako je think-tank alebo odborový zväz, ktorý je spojený s konkrétnymi politickými stranami alebo záujmami alebo ich podporuje.
AR 11. Podnik pri určovaní „porovnateľnej pozície“ v tomto štandarde zohľadní rôzne faktory vrátane úrovne zodpovednosti a rozsahu vykonaných činností.
AR 12. Pokiaľ ide o jeho výdavky na lobizmus, podnik môže poskytnúť tieto informácie o svojich finančných alebo nefinančných príspevkoch:
celkovú peňažnú sumu takýchto interných a externých výdavkov a
celkovú sumu zaplatenú lobistickým združeniam za členstvo.
AR 13. Ak má podnik zákonnú povinnosť byť členom obchodnej komory alebo inej organizácie, ktorá zastupuje jeho záujmy, môže túto skutočnosť zverejniť.
AR 14. Pri plnení požiadavky podľa odseku 29 písm. c) podnik zváži súlad medzi jeho verejnými vyhláseniami o jeho významných vplyvoch, rizikách a príležitostiach a jeho lobistickými činnosťami.
AR 15. Takéto zverejňovanie môže vyzerať napríklad takto:
Názorný príklad politickej angažovanosti (vrátane lobistických činností)
Počas finančného roka 20XY bol podnik ABC zapojený do činností súvisiacich s navrhovaným nariadením XXX, ktoré by mohlo mať značné negatívne vplyvy na jeho obchodný model , ak by sa vykonávalo v súčasnej podobe. ABC sa domnieva, že hoci navrhované nariadenie zaistí určité zlepšenia regulačného režimu, ako napríklad xxx, pri jeho súčasnej podobe náklady na xxx prevážia nad prínosmi. ABC a jemu rovnocenné podniky naďalej spolupracujú s XXX (regulačný orgán) na zlepšovaní tejto rovnováhy.
ABC takisto podporil politickú stranu QRP v krajine X a stranu EFG v krajine Y, keďže obidve… ABC je zapísaný v miestnom registri transparentnosti, t. j. XYZ, a jeho registračné číslo je 987234.
Sumy v tisícoch EUR
|
2023 |
2022 [doplní sa] |
Poskytnuté politické financovanie |
100 |
|
Financovanie poskytnuté QRP |
75 |
|
Financovanie poskytnuté EFG |
25 |
|
|
100 |
|
Požiadavka na zverejňovanie G1-6 – Platobné postupy
AR 16. V niektorých prípadoch sa štandardné zmluvné platobné podmienky podniku môžu značne líšiť v závislosti od krajiny alebo typu dodávateľa. V takých prípadoch by informácie o štandardných podmienkach podľa hlavných kategórií dodávateľov alebo krajiny alebo geografického regiónu mohli predstavovať príklady doplňujúcich kontextových informácií na vysvetlenie zverejňovania podľa odseku 33 písm. b).
AR 17. Opis zverejňovania štandardných zmluvných podmienok podľa odseku 33 písm. b) môže vyzerať napríklad takto:
Štandardné zmluvné platobné podmienky podniku ABC predstavujú v prípade veľkoobchodníkov platbu po prijatí faktúry, čo predstavuje približne 80 % hodnoty jeho ročných faktúr. Podnik uhrádza poskytnuté služby do 30 dní od prijatia faktúry, čo predstavuje približne 5 % jeho ročných faktúr. Zvyšné faktúry sa uhrádzajú do 60 dní od prijatia okrem faktúr v krajine X, ktoré sú v súlade s trhovými normami uhrádzané do 90 dní od prijatia.
PRÍLOHA II
SKRATKY A SLOVNÍK POJMOV
V tejto prílohe sa uvádzajú všetky skratky, ktoré figurujú v štandardoch ESRS (tabuľka 1), ako aj všetky pojmy vymedzené v štandardoch ESRS (tabuľka 2).
Tabuľka 1
Skratky
AMS |
Automatizované systémy merania |
AQI |
Ukazovatele kvality ovzdušia |
AR |
Požiadavky na uplatňovanie |
AWS |
Alliance for Water Stewardship (Aliancia pre vodohospodárstvo) |
BAT |
Najlepšia dostupná technika |
BAT-AEL |
Úroveň emisií súvisiaca s najlepšími dostupnými technikami |
BAT-AEPL |
Úroveň environmentálneho správania súvisiaca s najlepšími dostupnými technikami |
BREF |
Referenčný dokument o najlepších dostupných technikách |
Btu |
Britské tepelné jednotky |
CapEx |
Kapitálové výdavky |
CBD |
Dohovor o biologickej diverzite |
CDDA |
Spoločná databáza určených oblastí |
CEN |
Európsky výbor pre normalizáciu |
CENELEC |
Európsky výbor pre normalizáciu v elektrotechnike |
CH4 |
Metán |
CICES |
Spoločná medzinárodná klasifikácia ekosystémových služieb |
CO2 |
Oxid uhličitý |
CRR |
►C1 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (1) (nariadenie o kapitálových požiadavkách) ◄ |
DEGURBA |
Stupeň urbanizácie |
DR BP-1 |
Požiadavka na zverejňovanie – všeobecný základ pre vypracovanie vyhlásení o udržateľnosti |
DR BP-2 |
Požiadavka na zverejňovanie – zverejňovanie informácií v súvislosti s osobitnými okolnosťami |
DR GOV-1 |
Požiadavka na zverejňovanie – úloha správnych, riadiacich a dozorných orgánov |
DR GOV-2 |
Požiadavka na zverejňovanie – informácie poskytované správnym, riadiacim a dozorným orgánom podniku a aspekty udržateľnosti, ktorými sa tieto orgány zaoberajú |
DR GOV-3 |
Požiadavka na zverejňovanie – začlenenie výkonnosti súvisiacej s udržateľnosťou do systémov stimulov |
DR GOV-4 |
Požiadavka na zverejňovanie – vyhlásenie o náležitej starostlivosti v oblasti udržateľnosti |
DR GOV-5 |
Požiadavka na zverejňovanie – riadenie rizík a vnútorné kontroly v oblasti vykazovania informácií o udržateľnosti |
DR SBM-1 |
Požiadavka na zverejňovanie – postavenie na trhu, stratégia, obchodný model/modely a hodnotový reťazec |
DR SBM-2 |
Požiadavka na zverejňovanie – záujmy a stanoviská zainteresovaných strán |
DR SBM-3 |
Požiadavka na zverejňovanie – významné vplyvy, riziká a príležitosti a ich interakcia so stratégiou a obchodným modelom/modelmi |
DR IRO-1 |
Požiadavka na zverejňovanie – opis postupov na identifikáciu a posúdenie významných vplyvov, rizík a príležitostí |
DR IRO-2 |
Požiadavky na zverejňovanie v štandardoch ESRS, na ktoré sa vzťahujú vyhlásenia podniku o udržateľnosti |
DNSH |
Zásada „výrazne nenarušiť“ |
DR |
Požiadavky na zverejňovanie informácií |
EBA |
Európsky orgán pre bankovníctvo |
EK |
Európska komisia |
EHP |
Európsky hospodársky priestor |
EFRAG |
Európska poradná skupina pre finančné výkazníctvo |
EFRAG SRB |
Rada EFRAG pre vykazovanie informácií o udržateľnosti |
EIA |
Posudzovanie vplyvov na životné prostredie |
EMAS |
Schéma pre environmentálne manažérstvo a audit |
EPC |
Osvedčenie o energetickej hospodárnosti |
E-PRTR |
Európsky register uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok |
ESA |
Európske orgány dohľadu |
ESMA |
Európsky orgán pre cenné papiere a trhy |
ESRS |
Európske štandardy vykazovania informácií o udržateľnosti |
ESRS 1 |
Európsky štandard vykazovania informácií o udržateľnosti 1 – Všeobecné požiadavky |
ESRS 2 |
Európsky štandard vykazovania informácií o udržateľnosti 2 – Všeobecné zverejnenia |
ESRS E1 |
Európsky štandard vykazovania informácií o udržateľnosti E1 – Zmena klímy |
ESRS E2 |
Európsky štandard vykazovania informácií o udržateľnosti E2 – Znečisťovanie |
ESRS E3 |
Európsky štandard vykazovania informácií o udržateľnosti E3 – Vodné a morské zdroje |
ESRS E4 |
Európsky štandard vykazovania informácií o udržateľnosti E4 – Biodiverzita a ekosystémy |
ESRS E5 |
Európsky štandard vykazovania informácií o udržateľnosti E5 – Využívanie zdrojov a obehové hospodárstvo |
ESRS G1 |
Európsky štandard vykazovania informácií o udržateľnosti G1 – Obchodné správanie |
ESRS S1 |
Európsky štandard vykazovania informácií o udržateľnosti S1 – Vlastná pracovná sila |
ESRS S2 |
Európsky štandard vykazovania informácií o udržateľnosti S2 – Pracovníci v hodnotovom reťazci |
ESRS S3 |
Európsky štandard vykazovania informácií o udržateľnosti S3 – Ovplyvnené spoločenstvá |
ESRS S4 |
Európsky štandard vykazovania informácií o udržateľnosti S4 – Spotrebitelia a koncoví používatelia |
EÚ |
Európska únia |
EU ETS |
Systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii |
EWC |
Európska zamestnanecká rada |
FPIC |
Slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas |
FTE |
Ekvivalent plného pracovného času |
GAAP |
Všeobecne uznávané účtovné zásady |
GHG |
Skleníkový plyn |
GJ |
Gigajouly |
GRI |
iniciatíva Global Reporting Initiative |
GWP |
Potenciál globálneho otepľovania |
HFC |
Neúplne fluórované uhľovodíky |
IED |
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (2) (smernica o priemyselných emisiách) |
IFC |
Medzinárodná finančná korporácia |
IFRS |
Medzinárodné štandardy finančného výkazníctva |
ILO |
Medzinárodná organizácia práce |
IPBES |
Medzivládna vedecko-politická platforma pre biodiverzitu a ekosystémové služby |
IPCC |
Medzivládny panel o zmene klímy |
ISEAL |
Medzinárodná sociálna a environmentálna akreditácia a označovanie |
ISO |
Medzinárodná organizácia pre normalizáciu |
ISSB |
Rada pre medzinárodné štandardy v oblasti udržateľnosti |
ITS |
Vykonávacie technické predpisy |
IUCN |
Medzinárodná únia na ochranu prírody |
KBA |
Kľúčové oblasti biodiverzity |
Kg |
Kilogram |
lb |
Libra |
LEAP |
Zásada „lokalizovať, vyhodnotiť, posúdiť, pripraviť“ |
LGBTQI |
Lesby, gejovia, bisexuálne, transrodové, queer a intersexuálne osoby |
MDR |
Minimálna požiadavka na zverejňovanie |
MWh |
Megawatthodiny |
N2O |
Oxid dusný |
NACE |
Štatistická klasifikácia ekonomických činností v Európskom spoločenstve |
NF3 |
Fluorid dusitý |
NGO |
Mimovládne organizácie |
NH3 |
Amoniak |
NOX |
Oxidy dusíka |
NUTS |
Nomenklatúra územných jednotiek pre štatistické účely |
O3 |
Ozón |
ODS |
Látka poškodzujúca ozónovú vrstvu |
OECD |
Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj |
OECM |
Klimatický model jednej Zeme |
OpEX |
Prevádzkové náklady |
PBTS |
Perzistentné, bioakumulatívne a toxické látky |
PCAF |
Partnership for Carbon Accounting Financials (Partnerstvo pre finančné účtovanie uhlíka) |
PCF |
Úplne fluórované uhľovodíky |
PM |
Tuhé častice |
PMT |
Perzistentné, mobilné a toxické látky |
POP |
Perzistentné organické znečisťujúce látky |
REACH |
Registrácia, hodnotenie, autorizácia a obmedzovanie chemikálií |
SBTi |
Science Based Targets Initiative (Iniciatíva týkajúca sa cieľov založených na vedeckých poznatkoch) |
SBTN |
Science Based Targets Network (Sieť cieľov založených na vedeckých poznatkoch) |
SCE |
Societas Cooperativa Europaea |
SDA |
Odvetvový prístup k dekarbonizácii |
SDG |
Ciele udržateľného rozvoja |
SDPI |
Ukazovateľ výkonnosti v oblasti udržateľného rozvoja |
SE |
Európska spoločnosť |
SEEA |
Systém integrovaných environmentálnych ekonomických účtov |
SEEA EA |
Systém integrovaných environmentálnych ekonomických účtov – ekosystémové účtovníctvo |
SFDR |
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088 (3) (nariadenie o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb) |
SOX |
Oxidy síry |
SVHC |
Látky vzbudzujúce veľmi veľké obavy |
TCFD |
Pracovná skupina pre finančné informácie súvisiace s klímou |
TNFD |
Pracovná skupina pre finančné informácie súvisiace s prírodou |
OSN |
Organizácia Spojených národov |
UNEP |
Program OSN pre životné prostredie |
UNESCO |
Organizácia Spojených národov pre vzdelávanie, vedu a kultúru |
vPvBs |
Veľmi perzistentné a veľmi bioakumulatívne látky |
vPvMs |
Veľmi perzistentné a veľmi mobilné látky |
WDPA |
World Database of Protected Areas (Svetová databáza chránených oblastí) |
WRI |
Svetový inštitút pre zdroje |
WWF |
Svetový fond na ochranu prírody |
(1)
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).
(2)
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) (Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17).
(3)
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088 z 27. novembra 2019 o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb (Ú. v. EÚ L 317, 9.12.2019, s. 1). |
Tabuľka 2
Pojmy vymedzené v štandardoch ESRS
Vymedzený pojem |
Vymedzenie |
Opatrenia |
Opatrenia znamenajú: i. opatrenia a akčné plány (vrátane plánov transformácie), ktoré sa vykonávajú s cieľom zabezpečiť, aby podnik splnil stanovené cieľové hodnoty, a prostredníctvom ktorých sa podnik snaží riešiť významné vplyvy, riziká a príležitosti, a ii. rozhodnutia na ich podporu finančnými, ľudskými alebo technologickými zdrojmi. |
Aktér v hodnotovom reťazci |
Jednotlivci alebo subjekty v upstreamovej alebo downstreamovej časti hodnotového reťazca. Aktér sa považuje za downstreamový vo vzťahu k podniku (napr. distribútori, zákazníci) vtedy, keď od tohto podniku prijíma výrobky alebo služby; za upstreamový vo vzťahu k podniku (napr. dodávatelia) sa subjekt považuje vtedy, keď poskytuje výrobky alebo služby, ktoré sa používajú pri výrobe vlastných výrobkov alebo služieb daného podniku. |
Primeraná mzda |
Mzda, ktorá pracovníkovi a jeho rodine zabezpečuje uspokojenie ich potrieb vzhľadom na vnútroštátne hospodárske a sociálne podmienky. |
Správne, riadiace a dozorné orgány |
Orgány správy a riadenia s najvyššou rozhodovacou právomocou v podniku vrátane jeho výborov. Ak v rámci štruktúry správy a riadenia podniku neexistujú žiadni členovia správnych, riadiacich alebo dozorných orgánov, mal by sem patriť výkonný riaditeľ a – ak takáto funkcia existuje – aj zástupca výkonného riaditeľa. V niektorých jurisdikciách pozostávajú systémy správy a riadenia z dvoch úrovní, v ktorých sú dohľad a riadenie oddelené. V takýchto prípadoch sú do vymedzenia pojmu „správne, riadiace a dozorné orgány“ zahrnuté obe úrovne. |
Ovplyvnené spoločenstvá |
Osoby alebo skupiny žijúce alebo pracujúce v oblasti, ktorá bola alebo môže byť ovplyvnená činnosťami vykazujúceho podniku alebo prostredníctvom upstreamovej a downstreamovej časti jeho hodnotového reťazca. Ovplyvnené spoločenstvá môžu siahať od spoločenstiev, ktoré žijú v blízkosti prevádzky podniku (miestne spoločenstvá), až po spoločenstvá, ktoré žijú v určitej vzdialenosti. Ovplyvnené spoločenstvá zahŕňajú reálne a potenciálne ovplyvnené pôvodné obyvateľstvo. |
Celková ročná odmena |
Celková ročná odmena vlastnej pracovnej sily zahŕňa plat, odmeny, udelené akcie, priznané opcie, náhrady z nekapitálového motivačného programu, zmenu hodnoty dôchodku a nekvalifikované odložené kompenzačné príjmy poskytnuté v priebehu roka. |
Očakávané finančné vplyvy |
Finančné vplyvy, ktoré nespĺňajú kritériá vykazovania na to, aby boli zahrnuté do riadkových položiek účtovnej závierky v období vykazovania a ktoré nie sú zachytené v súčasných finančných účinkoch. |
Oblasť s vodným rizikom |
Povodie, v ktorom niekoľko fyzických aspektov súvisiacich s vodou: i. vedie k tomu, že jeden alebo viac vodných útvarov je v horšom ako dobrom stave a/alebo ich stav sa zhoršuje (ako sa vymedzuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES (1)), čo poukazuje na závažné problémy, pokiaľ ide o dostupnosť, kvalitu a množstvo vody (vrátane veľkého vodného stresu), a/alebo ii. vedie k problémom, pokiaľ ide o prístupnosť vody, regulačné otázky alebo otázky súvisiace s dobrou povesťou (vrátane spoločného využívania vody s komunitami a cenovej dostupnosti vody) pre vodohospodárske zariadenia a zariadenia kľúčových dodávateľov. |
Územie s veľkým vodným stresom |
Regióny, v ktorých je podľa nástroja „Aqueduct“ atlasu vodohospodárskych rizík Svetového inštitútu pre zdroje (WRI) percentuálny podiel celkového objemu odoberanej vody vysoký (40 – 80 %) alebo extrémne vysoký (viac ako 80 %). Pozri aj nedostatok vody. |
Materiály používané v procese výroby |
Materiály, ktoré sú potrebné vo výrobnom procese, no ktoré nie sú súčasťou hotového výrobku, ako napríklad mazivá pre výrobné stroje. |
Závery o najlepších dostupných technikách (BAT) |
Dokument, ktorý obsahuje časti referenčného dokumentu o BAT, v ktorých sa uvádzajú závery o najlepších dostupných technikách, ich opis, informácie potrebné na posúdenie ich uplatniteľnosti, úrovne emisií súvisiace s najlepšími dostupnými technikami, úrovne environmentálneho správania súvisiace s najlepšími dostupnými technikami, minimálny obsah systému environmentálneho manažérstva vrátane referenčných hodnôt súvisiacich s najlepšími dostupnými technikami, súvisiace monitorovanie, súvisiace úrovne spotreby a prípadne relevantné opatrenia na sanáciu lokality (2). |
Úroveň emisií súvisiaca s najlepšími dostupnými technikami (BAT-AEL) |
Škála úrovní emisií dosiahnutá za bežných prevádzkových podmienok pri použití najlepšej dostupnej techniky alebo kombinácie najlepších dostupných techník, ako sú opísané v záveroch o BAT, vyjadrená ako priemer za dané obdobie za špecifikovaných referenčných podmienok, teda úroveň emisií, ktorá súvisí s BAT. |
Úroveň environmentálneho správania súvisiaca s najlepšími dostupnými technikami (BAT-AEPL) |
Škála úrovní environmentálneho správania, okrem úrovní emisií, dosahovaná za bežných prevádzkových podmienok pri použití BAT alebo kombinácie viacerých BAT (3). |
Najlepšie dostupné techniky (BAT) (4) |
Najúčinnejšie a najpokrokovejšie štádium vývoja činností a metód prevádzkovania, ktoré naznačuje praktickú vhodnosť konkrétnych techník predstavovať základ pre emisné limity a iné podmienky povolenia navrhnuté s cieľom prevencie a v prípade, že to nie je možné, zníženia emisií a vplyvu na životné prostredie ako celok: i. pojem „techniky“ zahŕňa tak používané technológie, ako aj spôsob, akým sú zariadenia navrhnuté, skonštruované, udržiavané, prevádzkované a vyraďované z prevádzky; ii. pojem „dostupné techniky“ označuje techniky vyvinuté do takej miery, ktorá dovoľuje ich použitie v príslušnom priemyselnom odvetví za ekonomicky a technicky realizovateľných podmienok, s prihliadnutím na náklady a prínosy, bez ohľadu na to, či sú tieto techniky používané alebo vyrábané v dotknutom členskom štáte, pokiaľ sú za rozumných podmienok dostupné prevádzkovateľovi, a iii. pojem „najlepšie“ znamená najúčinnejšie pri dosahovaní vysokej všeobecnej úrovne ochrany životného prostredia ako celku. |
Strata biodiverzity |
Zníženie akéhokoľvek aspektu biologickej diverzity (t. j. diverzity na genetickej úrovni, úrovni druhov a ekosystémov) v určitej oblasti v dôsledku smrti (vrátane vyhynutia), zničenia alebo manuálneho odstránenia; môže znamenať viaceré rozsahy, od globálneho vyhynutia druhu až po vyhynutie populácie, čo má za následok zníženie celkovej diverzity na rovnakej úrovni. |
Biodiverzita alebo biologická diverzita |
Variabilita medzi živými organizmami zo všetkých zdrojov vrátane suchozemských, morských a iných vodných ekosystémov a ekologických komplexov, ktorých sú súčasťou. Patria sem rozdiely v genetických, fenotypových, fylogenetických a funkčných atribútoch, ako aj zmeny v časopriestorovej abundancii a distribúcii v rámci druhov a medzi nimi, ako aj v rámci biologických spoločenstiev a ekosystémov a medzi týmito spoločenstvami či ekosystémami. |
Oblasť citlivá z hľadiska biodiverzity |
Sústava chránených oblastí Natura 2000, lokality svetového dedičstva UNESCO a kľúčové oblasti biodiverzity, ako aj iné chránené oblasti uvedené v dodatku D k prílohe II k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2021/2139 (5). |
Integrita biosféry alebo ekologická integrita |
Schopnosť ekosystému podporovať a udržiavať ekologické procesy a rozmanité spoločenstvo organizmov. |
Modré hospodárstvo |
Súčasťou modrého hospodárstva sú všetky priemyselné odvetvia a odvetvia súvisiace s oceánmi, morami a pobrežiami, či už sa nachádzajú v morskom prostredí (napr. lodná doprava, rybárstvo, výroba energie) alebo na pevnine (napr. prístavy, lodenice, pozemná akvakultúra a produkcia rias, pobrežný cestovný ruch). |
BREF alebo referenčné dokumenty EÚ o najlepších dostupných technikách |
Dokument, ktorý vyplynul z výmeny informácií zorganizovanej podľa článku 13 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (6) o priemyselných emisiách, vypracovaný pre vymedzené činnosti a opisujúci najmä použité techniky, úrovne súčasných emisií a miery spotreby, techniky, ktoré sa zvažujú pri určovaní najlepších dostupných techník, ako aj závery o BAT a akékoľvek nové techniky, pričom sa osobitný ohľad berie na kritériá uvedené v prílohe III k smernici 2010/75/EÚ. |
Úplatkárstvo |
Nečestné konanie, keď jedna osoba presviedča niekoho iného, aby konal v jej prospech tak, že mu poskytne peňažný dar alebo iný stimul. |
Obchodný model |
Systém, ktorým podnik prostredníctvom svojich činností transformuje vstupy na výstupy a výsledky a ktorého cieľom je plniť strategické účely podniku a vytvárať hodnotu v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte. V štandardoch ESRS sa používa pojem „obchodný model“ v jednotnom čísle, hoci sa uznáva, že podniky môžu mať viac než jeden obchodný model. |
Obchodné vzťahy |
Vzťahy, ktoré má podnik s obchodnými partnermi, subjektmi v jeho hodnotovom reťazci a akýmkoľvek iným neštátnym alebo štátnym subjektom priamo prepojeným s jeho obchodnými činnosťami, výrobkami alebo službami. Obchodné vzťahy neznamenajú výlučne priame zmluvné vzťahy. Zahŕňajú aj nepriame obchodné vzťahy v hodnotovom reťazci podniku nad rámec prvostupňového vzťahu a akcionárske pozície v spoločných podnikoch alebo investíciách. |
Vedľajší produkt |
Látka alebo predmet, ktoré sú výsledkom výrobného procesu, ktorého prvotným účelom nie je výroba danej látky alebo predmetu, sa nepovažuje za odpad, ale za vedľajší produkt vtedy, keď sú splnené tieto podmienky: i. isté je ďalšie používanie danej látky alebo predmetu; ii. látka alebo predmet sa môžu použiť priamo bez ďalšieho spracovania iného ako bežný priemyselný postup; iii. výroba danej látky alebo predmetu je neoddeliteľnou súčasťou výrobného procesu a iv. ďalšie použitie je zákonné, t. j. látka alebo predmet spĺňa všetky relevantné požiadavky pre konkrétne použitie z hľadiska výrobku, ochrany životného prostredia a zdravia a nepovedie k celkovým nepriaznivým vplyvom na životné prostredie alebo zdravie ľudí. |
Uhlíkový kredit |
Prevoditeľný alebo obchodovateľný nástroj, ktorý predstavuje jednu metrickú tonu zníženia alebo odstránenia ekvivalentu emisií CO2 a ktorý sa vydáva a overuje na základe uznávaných noriem kvality. |
Ekvivalent oxidu uhličitého (CO2) |
Univerzálna merná jednotka, ktorá označuje potenciál globálneho otepľovania každého skleníkového plynu, vyjadrený ako potenciál globálneho otepľovania jednej jednotky oxidu uhličitého. Používa sa na jednotné vyhodnocovanie uvoľňovania (alebo predchádzania uvoľňovaniu) jednotlivých skleníkových plynov. |
Detská práca |
Práca, ktorá pripravuje deti o ich detstvo, potenciál a dôstojnosť a ktorá škodí ich telesnému a duševnému vývoju. Označuje prácu, ktorá: i. je pre deti duševne, fyzicky, sociálne alebo morálne nebezpečná a škodlivá a/alebo ii. zasahuje do ich vzdelávania tak, že ich zbavuje možnosti navštevovať školu; núti ich predčasne ukončiť školskú dochádzku alebo ich núti k tomu, aby sa pokúšali skĺbiť školskú dochádzku s nadmerne dlhou a fyzicky náročnou prácou. Dieťa je definované ako osoba vo veku do 18 rokov. To, či sa konkrétne formy „práce“ môžu alebo nemôžu označovať ako „detská práca“, závisí od veku dieťaťa, druhu a počtu odpracovaných hodín a podmienok, za ktorých sa daná práca vykonáva. Odpoveď na túto otázku je rozličná v jednotlivých krajinách, ako aj v jednotlivých sektoroch jednotlivých krajín. Minimálny vek na prácu by nemal byť nižší ako minimálny vek na ukončenie povinnej školskej dochádzky a v žiadnom prípade by nemal byť nižší ako 15 rokov podľa dohovoru Medzinárodnej organizácie práce (MOP) č. 138 o minimálnom veku. Výnimkou môžu byť niektoré krajiny, ktorých hospodárstvo a vzdelávacie zariadenia nie sú dostatočne rozvinuté, vzhľadom na čo sa uplatňuje minimálna veková hranica 14 rokov. Tieto krajiny, ktoré prestavujú výnimku, špecifikuje Medzinárodná organizácia práce (MOP) v reakcii na osobitnú žiadosť príslušnej krajiny a po porade s organizáciami zastupujúcimi zamestnávateľov a pracovníkov. Vnútroštátne právne predpisy môžu povoľovať zamestnávanie osôb vo veku od 13 do 15 rokov v ľahkých formách práce za predpokladu, že daná forma práce pravdepodobne nebude škodlivá pre ich zdravie alebo vývoj a nebude mať vplyv na ich školskú dochádzku alebo účasť na programoch odbornej prípravy. Minimálny vek na prijatie do práce, ktorý svojou povahou alebo okolnosťami, za ktorých sa daná práca vykonáva, môže ohroziť zdravie, bezpečnosť alebo morálku mladých ľudí, nesmie byť nižší ako 18 rokov. |
Obehové hospodárstvo |
Hospodársky systém, ktorým sa čo najdlhšie udržiava hodnota výrobkov, materiálov a iných zdrojov v hospodárstve, pričom sa zlepšuje ich efektívne využívanie vo výrobe a spotrebe, čím sa znižuje vplyv ich využívania na životné prostredie a minimalizuje sa odpad a uvoľňovanie nebezpečných látok vo všetkých fázach ich životného cyklu, a to okrem iného aj uplatňovaním hierarchie odpadového hospodárstva. |
Zásady obehového hospodárstva |
Európskymi zásadami obehového hospodárstva sú: i. použiteľnosť; ii. opätovná použiteľnosť; iii. opraviteľnosť; iv. demontáž; v. repasovanie alebo renovácia; vi. recyklácia; vii. recirkulácia podľa biologického cyklu; viii. iná potenciálna optimalizácia použitia výrobkov a materiálov. |
Miera obehového využívania materiálov |
Opätovný obeh materiálov, komponentov a výrobkov v praxi po ich prvom použití s uplatnením týchto stratégií (v preferovanom poradí): i. údržba/predĺžené využívanie; ii. opätovné použitie/redistribúcia; iii. renovovanie/repasovanie; iv. recyklácia, kompostovanie alebo anaeróbna digescia. Miera využívania je vymedzená ako pomer medzi obehovým používaním materiálov a ich celkovým používaním. |
Utajované skutočnosti |
Utajované skutočnosti EÚ v zmysle vymedzenia uvedeného v rozhodnutí Rady 2013/488/EÚ (7) o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ alebo utajované jedným z členských štátov a označené podľa dodatku B k uvedenému rozhodnutiu Rady. |
Adaptácia na zmenu klímy |
Proces prispôsobovania sa aktuálnej a očakávanej zmene klímy a jej dôsledkom. |
Zmierňovanie zmeny klímy |
Proces znižovania emisií skleníkových plynov a udržania zvýšenia priemernej globálnej teploty na 1,5 °C v porovnaní s predindustriálnymi úrovňami v súlade s Parížskou dohodou. |
Odolnosť voči zmene klímy |
Schopnosť podniku prispôsobiť sa zmene klímy a vývoju či neistotám súvisiacim so zmenou klímy. Odolnosť voči zmene klímy zahŕňa schopnosť riadiť klimatické riziká rozsahu 1 a využívať klimatické príležitosti vrátane schopnosti reagovať na riziká spojené s transformáciou a fyzické riziká a prispôsobovať sa im. Odolnosť podniku voči zmene klímy zahŕňa jeho strategickú odolnosť aj jeho prevádzkovú odolnosť voči zmenám klímy, ako aj vývoju alebo neistotám súvisiacim so zmenou klímy. |
Klimatická príležitosť |
Potenciálne pozitívne účinky zmeny klímy na podnik. Úsilie o zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na ňu môže podnikom priniesť určité príležitosti. Klimatické príležitosti sa budú líšiť v závislosti od regiónu, trhu a odvetvia, v ktorých daný podnik pôsobí. |
Fyzické riziko v oblasti klímy (fyzické riziko vyplývajúce zo zmeny klímy) |
Riziká vyplývajúce zo zmeny klímy, ktoré môžu byť spôsobené udalosťami (akútne) alebo dlhodobejšími zmenami (chronické) v klimatických modeloch. Akútne fyzické riziká vyplývajú z konkrétnych nebezpečenstiev, najmä z udalostí súvisiacich s počasím, ako sú búrky, záplavy, požiare alebo vlny horúčav. Chronické fyzické riziká vyplývajú z dlhodobejších zmien klímy, ako sú zmeny teploty, a ich vplyvov na zvyšovanie hladiny morí, zníženú dostupnosť vody, stratu biodiverzity a zmeny v úrodnosti pôdy. |
Riziko transformácie súvisiace s klímou |
Riziká, ktoré vyplývajú z prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo odolné voči zmene klímy. Obvykle zahŕňajú riziká v oblasti politiky, právne riziká, technologické riziká, trhové riziká a riziká straty dobrého mena. |
Kolektívne vyjednávanie |
Všetky rokovania, ktoré prebiehajú medzi zamestnávateľom, skupinou zamestnávateľov alebo jednou či viacerými organizáciami zamestnávateľov na jednej strane a jedným alebo viacerými odborovými zväzmi alebo, v prípade, že neexistujú, zástupcami pracovníkov, ktorí boli riadne zvolení a poverení v súlade s vnútroštátnymi zákonmi a inými právnymi predpismi, na strane druhej, týkajúce sa: i. určovania pracovných podmienok a podmienok zamestnávania a/alebo ii. regulovania vzťahov medzi zamestnávateľmi a pracovníkmi a/alebo regulovania vzťahov medzi zamestnávateľmi alebo ich organizáciami a organizáciou či organizáciami pracovníkov. |
Potvrdený incident (detská alebo nútená práca alebo obchodovanie s ľuďmi) |
Incident detskej alebo nútenej práce alebo obchodovania s ľuďmi, o ktorom sa zistilo, že je opodstatnený. Potvrdené incidenty nezahŕňajú prípady detskej alebo nútenej práce alebo obchodovania s ľuďmi, ktoré sú v období vykazovania stále predmetom vyšetrovania. |
Potvrdený prípad korupcie alebo úplatkárstva |
Prípad korupcie alebo úplatkárstva, v ktorom sa potvrdilo podozrenie. Potvrdené prípady korupcie alebo úplatkárstva nezahŕňajú prípady korupcie alebo úplatkárstva, ktoré sú na konci obdobia vykazovania stále predmetom vyšetrovania. Za opodstatnené môže potenciálne prípady nedodržiavania pravidiel prehlásiť buď pracovník podniku zodpovedný za dodržiavanie súladu s pravidlami alebo pracovník podniku s podobnou funkciou či orgán. V takomto prípade sa nevyžaduje rozhodnutie súdu o opodstatnenosti. |
Spotrebiteľ |
Jednotlivci, ktorí nadobúdajú, spotrebúvajú alebo používajú tovar a služby na osobné použitie buď pre seba samých alebo pre iné osoby, a nie na účely ďalšieho predaja ani na komerčné, obchodné, podnikateľské, remeselné či profesionálne účely. |
Podniková kultúra |
Podniková kultúra je vyjadrením cieľov prostredníctvom hodnôt a presvedčení. Usmerňuje činnosti podniku prostredníctvom spoločných predpokladov a noriem skupiny, ako sú napríklad vyhlásenia o hodnotách alebo poslaní či kódexy správania. |
Korupcia |
Zneužívanie zverenej právomoci na osobný prospech, ktoré môžu iniciovať jednotlivci alebo organizácie. Zahŕňa praktiky, ako sú úplatky za rýchle vybavenie, podvody, vydieranie, kolúzia či pranie špinavých peňazí. Patrí sem aj ponuka akéhokoľvek daru, pôžičky, poplatku, odmeny alebo inej výhody určitej osobe alebo ich prijatie od nej ako stimul na vykonanie skutku, ktorý je nečestný, nezákonný alebo narušuje dôveru vo výkon podnikateľskej činnosti podniku. Môže ísť o peňažné alebo vecné dary, ako je bezplatný tovar, dary a dovolenky či špeciálne osobné služby poskytované na účely neoprávnenej výhody, alebo ktoré môžu viesť k morálnemu tlaku na prijatie takejto výhody. |
Dôveryhodní zástupcovia |
Jednotlivci s dostatočne bohatými skúsenosťami, pokiaľ ide o zapájanie ovplyvnených zainteresovaných strán z konkrétneho regiónu alebo v rámci konkrétneho kontextu (napríklad pracovníčky v poľnohospodárskych podnikoch, pôvodné obyvateľstvo alebo migrujúci pracovníci), ktorí môžu pomôcť účinne sprostredkovať ich pravdepodobné obavy. V praxi môže ísť o mimovládne organizácie pôsobiace v oblasti rozvoja a ľudských práv, medzinárodné odborové zväzy a miestnu občiansku spoločnosť vrátane náboženských organizácií. |
Súčasné finančné vplyvy |
Finančné vplyvy za bežné obdobie vykazovania, ktoré sa vykazujú v primárnej účtovnej závierke. |
Nástroje dekarbonizácie |
Súhrnné typy zmierňujúcich opatrení, ako je energetická efektívnosť, elektrifikácia, prechod na iné druhy palív, využívanie energie z obnoviteľných zdrojov, zmena výrobkov a dekarbonizácia dodávateľského reťazca, ktoré korešpondujú so špecifickou činnosťou podnikov. |
Odlesňovanie |
Dočasná alebo trvalá premena zalesnenej pôdy na nezalesnenú pôdu v dôsledku ľudskej činnosti (8). |
Degradácia alebo degradovaný ekosystém |
Chronické vplyvy človeka, ktoré majú za následok stratu biodiverzity a narušenie štruktúry, zloženia a funkčnosti ekosystému. |
Závislosti |
Situácia podniku, ktorého obchodné procesy závisia od prírodných, ľudských a/alebo sociálnych zdrojov. |
Depozit vo vode a pôde |
Množstvo látky naakumulovanej v životnom prostredí, a to buď vo vode alebo v pôde a buď v dôsledku pravidelných činností alebo v dôsledku nehôd či zneškodňovania látok podnikmi, bez ohľadu na to, či k tejto akumulácii dochádza vo výrobnej lokalite podniku alebo mimo nej. |
Dezertifikácia |
Degradácia pôdy v suchých, polosuchých a suchých subhumidných oblastiach, ktorá vyplýva z rôznych faktorov vrátane klimatických rozdielov a ľudských činností. Dezertifikáciou sa neoznačuje prirodzené rozširovanie existujúcich púští. |
Vypúšťanie |
Vypustená odpadová voda je množstvo vody (v m3) alebo látky (v kg BSK/d alebo v porovnateľnej jednotke) pridanej/vyplavenej do vodného útvaru z bodového alebo nebodového zdroja. Splašková (alebo vypúšťaná) odpadová voda je čistená odpadová voda vypúšťaná z čistiarne odpadových vôd. |
Diskriminácia |
K diskriminácii môže dochádzať priamo alebo nepriamo. K priamej diskriminácii dochádza vtedy, keď sa s jednotlivcom zaobchádza menej priaznivo v porovnaní s tým, ako sa zaobchádzalo alebo by sa zaobchádzalo s inými osobami, ktoré sa nachádzajú v podobnej situácii, pričom dôvodom je osobitná charakteristika, ktorú má daná osoba a na ktorú sa vzťahuje „chránený dôvod“. K nepriamej diskriminácii dochádza vtedy, keď zdanlivo neutrálne pravidlo znevýhodňuje osobu alebo skupinu s rovnakými charakteristikami. To, že skupina je oproti porovnávacej skupine určitým rozhodnutím znevýhodnená, sa musí preukázať. |
Dvojitá významnosť |
Dvojitá významnosť má dva rozmery: významnosť vplyvu a finančnú významnosť. Aspekt udržateľnosti spĺňa kritérium dvojitej významnosti, ak je významný z hľadiska vplyvu alebo z finančného hľadiska, alebo ak je významný z oboch týchto hľadísk. |
Trvácnosť výrobku, komponentu alebo materiálu |
Schopnosť výrobku, komponentu alebo materiálu zachovať si funkčnosť a relevantnosť, ak jeho používanie zodpovedá určenému účelu. |
Ekologická prahová hodnota |
Hodnota, pri ktorej relatívne malá zmena vonkajších podmienok spôsobuje rýchlu zmenu ekosystému. Keď dôjde k prekročeniu ekologickej prahovej hodnoty, ekosystém môže stratiť schopnosť vrátiť sa do prirodzeného stavu pomocou vlastnej odolnosti. |
Rozsah ekosystému |
Veľkosť ekosystémového aktíva, zatiaľ čo ekosystémové aktívum je súvislý priestor konkrétneho typu ekosystému charakteristický osobitým súborom biotických a abiotických zložiek a ich interakcií. |
Obnova ekosystému |
Akékoľvek úmyselné činnosti, ktoré iniciujú alebo urýchľujú obnovu ekosystému z degradovaného stavu. |
Ekosystémové služby |
Príspevok ekosystémov k prínosom, ktoré sa využívajú pri hospodárskej a inej ľudskej činnosti, resp. k prínosom, ktoré ľudia získavajú vďaka ekosystémom. V miléniovom posúdení ekosystémov možno ekosystémové služby rozdeliť na podporné, regulačné, poskytovacie a kultúrne. Spoločná medzinárodná klasifikácia ekosystémových služieb (CICES) obsahuje klasifikáciu jednotlivých druhov ekosystémových služieb. |
Ekosystém/ekosystémy |
Dynamický komplex spoločenstiev rastlín, živočíchov a mikroorganizmov a ich neživého prostredia, ktoré vďaka vzájomnej interakcii pôsobia ako funkčná jednotka. Typológia ekosystémov je uvedená v typológii globálnych ekosystémov IUCN 2.0. |
Emisia |
Priame alebo nepriame uvoľnenie látok, vibrácií, tepla alebo hluku z individuálneho alebo difúzneho zdroja do ovzdušia, vody alebo pôdy (9). |
Zamestnanec |
Fyzická osoba, ktorá je v pracovnoprávnom vzťahu s podnikom na základe vnútroštátneho práva alebo praxe. |
Koncoví používatelia |
Jednotlivci, ktorí v konečnom dôsledku používajú alebo majú v konečnom dôsledku používať určitý výrobok alebo službu. |
Rovnosť príležitostí |
Rovnaký a nediskriminačný prístup jednotlivcov k príležitostiam v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, zamestnania, kariérneho rozvoja a výkonu moci bez toho, aby boli znevýhodňovaní na základe kritérií, ako sú pohlavie, rasový alebo etnický pôvod, štátna príslušnosť, náboženstvo alebo viera, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálna orientácia. |
Rovnaké zaobchádzanie |
Zásada rovnakého zaobchádzania je všeobecnou zásadou európskeho práva, v rámci ktorej sa predpokladá, že k porovnateľným situáciám alebo k stranám nachádzajúcim sa v porovnateľných situáciách sa pristupuje rovnako. V kontexte štandardu ESRS S1 sa pojem „rovnaké zaobchádzanie“ vzťahuje aj na zásadu nediskriminácie, podľa ktorej nesmie existovať žiadna priama alebo nepriama diskriminácia z dôvodu pohlavia, rasy, farby pleti, etnického či sociálneho pôvodu, genetických vlastností, jazyka, náboženstva či viery, politického alebo iného zmýšľania, príslušnosti k národnostnej menšine, majetku, narodenia, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie. |
Finančné vplyvy |
Účinky rizík a príležitostí, ktoré ovplyvňujú finančnú situáciu, finančnú výkonnosť a peňažné toky podniku v krátkodobom, strednodobom alebo dlhodobom horizonte. |
Finančná významnosť |
Aspekt udržateľnosti je významný z finančného hľadiska, ak vytvára riziká alebo príležitosti, ktoré ovplyvňujú (alebo by sa mohlo odôvodnene očakávať, že ovplyvnia) finančnú situáciu podniku, jeho finančnú výkonnosť, peňažné toky, prístup k financovaniu alebo kapitálové náklady v krátkodobom, strednodobom alebo dlhodobom horizonte. |
Nútená práca |
Každá práca alebo služba, ktorá sa od určitej osoby vymáha pod hrozbou trestu a na ktorú sa daná osoba sama neponúkla dobrovoľne. Tento pojem zahŕňa všetky situácie, v ktorých sú osoby akýmkoľvek spôsobom nútené vykonávať prácu, pričom zahŕňa tradičné praktiky podobné otroctvu, ako aj moderné formy nátlaku, pri ktorých dochádza k pracovnému vykorisťovaniu, medzi ktoré môže patriť obchodovanie s ľuďmi a moderné formy otroctva. |
Fosílne palivo |
Neobnoviteľné zdroje energie na báze uhlíka, ako napríklad tuhé palivá, zemný plyn a ropa. |
Slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas (FPIC) |
Prejav práva pôvodného obyvateľstva na sebaurčenie ich politických, sociálnych, hospodárskych a kultúrnych priorít. Patria sem tri navzájom súvisiace a kumulatívne práva pôvodného obyvateľstva: právo byť konzultovaný; právo zúčastňovať sa a právo na svoju pôdu, územia a zdroje. Slobodný, predchádzajúci a informovaný súhlas sa týka pôvodného obyvateľstva a uznáva sa na základe medzinárodného práva v oblasti ľudských práv, najmä na základe Deklarácie Organizácie Spojených národov o právach pôvodného obyvateľstva (UNDRIP). |
Sladká voda |
Podzemná a povrchová voda s priemernou ročnou salinitou < 0,5 ‰ (t. j. limit uvedený v prílohe II k rámcovej smernici o vode). |
Zníženie emisií skleníkových plynov |
Zníženie emisií rozsahu 1, 2, 3 alebo celkových emisií skleníkových plynov daného podniku ku koncu obdobia vykazovania v porovnaní s emisiami vo východiskovom roku. Zníženie emisií môže byť okrem iného výsledkom energetickej efektívnosti, elektrifikácie, dekarbonizácie dodávateľov, dekarbonizácie energetického mixu, vývoja udržateľných výrobkov alebo zmien rámca či činností vykazovania (napr. outsourcing, znížené kapacity), a to za predpokladu, že sa dosiahne v rámci vlastných činností a upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca podniku; odstránené emisie a emisie, ktorým sa predišlo, sa nezapočítavajú ako zníženie emisií. |
Odstraňovanie a ukladanie emisií skleníkových plynov |
(Antropogénne) odstraňovanie je odstraňovanie skleníkových plynov z atmosféry v dôsledku úmyselných ľudských činností. Patrí sem zlepšovanie biologických záchytov CO2 a využívanie chemického inžinierstva na dosiahnutie dlhodobého odstránenia a ukladania emisií. Ak sa procesy zachytávania a ukladania CO2 (CCS) z priemyselných a energetických zdrojov, ktoré samy osebe na odstránenie CO2 z atmosféry nestačia, skombinujú s výrobou bioenergie (bioenergia so zachytávaním a ukladaním CO2 – BECCS), môže sa vďaka nim znížiť množstvo atmosférického CO2. Pri odstránených skleníkových plynoch môže dôjsť k ich reverzii, čo znamená akýkoľvek únik uložených skleníkových plynov z plánovaného úložiska a jeho opätovné preniknutie do atmosféry. Ak napríklad les, ktorý bol obhospodarovaný na účely odstraňovania špecifického množstva CO2, zachváti požiar, dochádza k reverzii emisií zachytených v lesnej biomase. |
Potenciál globálneho otepľovania (GWP) |
Faktor, ktorým sa opisuje vplyv radiačného účinku (stupeň poškodenia atmosféry) jednej jednotky daného skleníkového plynu v pomere k jednej jednotke CO2. |
Skleníkové plyny (GHG) |
Plyny uvedené v časti 2 prílohy V k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (10). Patria medzi ne oxid uhličitý (CO2), metán (CH4), oxid dusný (N2O), fluorid sírový (SF6), fluorid dusitý (NF3), neúplne fluórované uhľovodíky (HFC), úplne fluórované uhľovodíky (PFC). |
Mechanizmy podávania sťažností |
Akékoľvek rutinné, štátne alebo neštátne, súdne alebo mimosúdne konania, prostredníctvom ktorých môžu zainteresované strany vznášať sťažnosti a žiadať nápravu. Medzi príklady štátnych súdnych a mimosúdnych mechanizmov podávania sťažností patria súdy, pracovné súdy, národné inštitúcie pre ľudské práva, národné kontaktné miesta podľa usmernení OECD pre nadnárodné podniky, úrady ombudsmana, agentúry na ochranu spotrebiteľa, regulačné orgány dohľadu a úrady zaoberajúce sa sťažnosťami prevádzkované vládou. Medzi neštátne mechanizmy podávania sťažností patria mechanizmy, ktoré spravuje podnik samostatne alebo spolu so zainteresovanými stranami, ako sú mechanizmy podávania sťažností na operačnej úrovni a kolektívne vyjednávanie vrátane mechanizmov vytvorených kolektívnym vyjednávaním. Patria sem aj mechanizmy, ktoré spravujú priemyselné združenia, medzinárodné organizácie, organizácie občianskej spoločnosti alebo skupiny viacerých zainteresovaných strán. Mechanizmy podávania sťažností na operačnej úrovni spravuje organizácia sama alebo v spolupráci s inými stranami a sú priamo prístupné pre zainteresované strany danej organizácie. Umožňujú včas a priamo identifikovať a riešiť sťažnosti, čím sa zabráni neúmernému nárastu ujmy i eskalácii sťažností. Zároveň poskytujú dôležitú spätnú väzbu o účinnosti náležitej starostlivosti organizácie od subjektov, ktorých sa daná situácia priamo týka. Podľa hlavnej zásady OSN č. 31 sú účinné mechanizmy podávania sťažností legitímne, prístupné, predvídateľné, spravodlivé, transparentné, zlučiteľné s právami a predstavujú zdroj kontinuálneho vzdelávania. Popri týchto kritériách sú účinné mechanizmy podávania sťažností na operačnej úrovni založené aj na angažovanosti a dialógu. Pre organizáciu môže byť ťažšie posúdiť účinnosť tých mechanizmov podávania sťažností, na ktorých realizácii sa podieľa, než účinnosť tých mechanizmov podávania sťažností, ktoré sama zaviedla. |
Podzemná voda |
Všetka voda, ktorá je pod zemským povrchom v zóne nasýtenia a v priamom styku s pôdou alebo pôdnym podložím (11). |
Biotop |
Miesto alebo typ miesta, kde sa organizmus alebo populácia prirodzene vyskytujú. Používa sa aj na označenie environmentálnych atribútov, ktoré potrebuje určitý druh alebo jeho ekologická nika. |
Fragmentácia biotopu |
Všeobecný pojem, ktorý opisuje súbor procesov, pri ktorých strata biotopu vedie k rozdeleniu súvislých biotopov na viacero menších plôch s menšou celkovou rozlohou, ktoré sú navzájom izolované štruktúrou odlišných biotopov. K fragmentácii biotopu môže dôjsť v dôsledku prírodných procesov (napr. požiare lesných a trávnych porastov, záplavy) a v dôsledku ľudskej činnosti (lesníctvo, poľnohospodárstvo, urbanizácia). |
Obťažovanie |
Situácia, keď k neželanému konaniu súvisiacemu s chráneným dôvodom diskriminácie (napríklad pohlavie podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/54/ES (12) alebo náboženstvo alebo viera, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálna orientácia podľa smernice Rady 2000/78/ES (13)) dochádza s úmyslom alebo následkom porušenia dôstojnosti osoby a vytvorenia zastrašujúceho, nepriateľského, ponižujúceho, zneucťujúceho alebo urážlivého prostredia. |
Nebezpečný odpad |
Odpad, ktorý vykazuje jednu alebo viac nebezpečných vlastností uvedených v prílohe III k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES (14) o odpade. |
Odvetvia s veľkým vplyvom na klímu |
Odvetvia uvedené v oddieloch A až H a oddiele L prílohy I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 (15) [v zmysle vymedzenia v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) 2022/1288 (16)]. |
Vplyvy |
Vplyv, ktorý podnik má alebo by mohol mať na životné prostredie a ľudí, vrátane vplyvu na ich ľudské práva, súvisiaci s jeho vlastnými činnosťami a upstreamovou a downstreamovou časťou hodnotového reťazca, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov a služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov. Vplyvy môžu byť skutočné alebo potenciálne, negatívne alebo pozitívne, úmyselné alebo neúmyselné a zvratné alebo nezvratné. Môžu vzniknúť v krátkodobom, strednodobom alebo dlhodobom horizonte. Vplyvy naznačujú negatívny alebo pozitívny príspevok podniku k udržateľnému rozvoju. |
Faktory vplyvu |
Všetky faktory, ktoré spôsobujú zmeny v prírode, antropogénnych aktívach, prínosoch prírody pre ľudí a dobrej kvalite života. Priame faktory zmeny môžu byť prírodné aj antropogénne. Majú priame fyzické (mechanické, chemické, hlukové, svetelné atď.) vplyvy na prírodu ovplyvňujúce behaviorálne aspekty. Okrem iného sem patrí zmena klímy, znečistenie, rôzne druhy zmien využívania krajiny, invázne nepôvodné druhy a zoonózy a exploitácia druhov. Faktory s nepriamym vplyvom fungujú difúzne tak, že menia a ovplyvňujú priame faktory (tak, že ovplyvňujú ich úroveň, smer alebo rýchlosť), ako aj iné nepriame faktory. Interakcie medzi nepriamymi a priamymi faktormi vytvárajú rôzne reťazce vzťahov, kauzalít a vplyvov, ktoré sa môžu líšiť v závislosti od druhu, intenzity, trvania a vzdialenosti. Tieto vzťahy môžu zároveň viesť k rôznym presahom do iných oblastí. Medzi nepriame globálne faktory patria hospodárske a demografické aspekty, aspekty správy a riadenia, technologické a kultúrne aspekty. Medzi nepriamymi faktormi sa osobitná pozornosť venuje úlohe inštitúcií (formálne aj neformálne) a vplyvom modelov výroby, dodávok a spotreby na prírodu, prínosom prírody pre ľudí a dobrej kvalite života. |
Významnosť vplyvu |
Aspekt udržateľnosti je významný z hľadiska vplyvu, ak sa týka významných skutočných alebo potenciálnych, pozitívnych alebo negatívnych vplyvov podniku na ľudí alebo životné prostredie v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte. Významný aspekt udržateľnosti z hľadiska vplyvu zahŕňa vplyvy súvisiace s vlastnými činnosťami a upstreamovou a downstreamovou časťou hodnotového reťazca podniku, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov a služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov. |
Incident |
Právne kroky alebo sťažnosť zaevidované podnikom alebo príslušnými orgánmi prostredníctvom formálneho postupu alebo prípad nedodržania pravidiel, ktorý podnik zistil prostredníctvom zavedených postupov. Zavedené postupy na identifikáciu prípadov nedodržania pravidiel môžu zahŕňať audity systémov riadenia, formálne monitorovacie programy alebo mechanizmy podávania sťažností. |
Spaľovanie |
Spaľovanie je kontrolované spaľovanie odpadu pri vysokej teplote s energetickým zhodnotením alebo bez neho. |
Nezávislý člen predstavenstva |
Členovia predstavenstva, ktorí vykonávajú nezávislý úsudok bez akéhokoľvek vonkajšieho vplyvu či konfliktu záujmov. Nezávislosť vo všeobecnosti znamená výkon objektívneho, neobmedzeného úsudku. Ak sa používa ako opatrenie, ktorým sa posudzuje zdanie nezávislosti alebo ktorým sa nevýkonný člen správnych, riadiacich a dozorných orgánov alebo ich výborov kvalifikuje ako nezávislý, znamená neexistenciu záujmu, pozície, príslušnosti alebo vzťahu, ktoré by pri posudzovaní z pohľadu primeranej a informovanej tretej strany mohli neprimerane ovplyvňovať alebo spôsobiť zaujatosť v rozhodovacom procese. |
Pôvodné obyvateľstvo |
Na medzinárodnej úrovni neexistuje jednotne dohodnutá definícia pôvodného obyvateľstva. V praxi majú medzinárodné agentúry tendenciu zhodovať sa na tom, ktoré skupiny možno považovať za pôvodné obyvateľstvo a ktoré by ako také mali požívať osobitnú ochranu. Dôležité kritériá na vymedzenie pôvodného obyvateľstva súvisia s ich prepojením na tradičnú oblasť, ako je vymedzená v článku 1 dohovoru MOP č. 169, v ktorom sa uvádza, že dohovor sa vzťahuje na: „a) kmeňové obyvateľstvo v nezávislých krajinách, ktorého sociálne, kultúrne a hospodárske podmienky ho odlišujú od iných častí národného spoločenstva a ktorého postavenie je úplne alebo čiastočne regulované jeho vlastnými zvyklosťami či tradíciami alebo osobitnými zákonmi či inými právnymi predpismi; b) obyvateľstvo žijúce v nezávislých krajinách, ktoré sa považuje za pôvodné obyvateľstvo na základe toho, že jeho predkami boli ľudia obývajúci danú krajinu alebo geografický región, ku ktorému táto krajina patrí, počas dobytia alebo kolonizácie alebo zriadenia súčasných štátnych hraníc, a ktoré si bez ohľadu na svoje právne postavenie zachováva niektoré alebo všetky svoje sociálne, hospodárske, kultúrne a politické inštitúcie“. V článku 1 ods. 2 dohovoru MOP č. 169 sa takisto uvádza, že: „sebaidentifikácia ako pôvodné alebo kmeňové obyvateľstvo sa považuje za základné kritérium na určenie skupín, na ktoré sa vzťahujú ustanovenia tohto dohovoru“. |
Nepriame emisie skleníkových plynov |
Nepriame emisie skleníkových plynov sú dôsledkom činností subjektu, no vznikajú pri zdrojoch, ktoré vlastní alebo ovláda iný subjekt. Nepriame emisie sú emisie skleníkových plynov rozsahu 2 a emisie skleníkových plynov rozsahu 3 spolu. |
Zariadenie |
Stacionárna technická jednotka, v ktorej sa vykonáva jedna alebo viac činností, ktoré by mohli mať vplyv na emisie a znečistenie. |
Interná cena uhlíka |
Cena, ktorú používa podnik na posúdenie finančných dôsledkov zmien v modeloch investícií, výroby a spotreby, ako aj potenciálneho technologického pokroku a budúcich nákladov na znižovanie emisií. |
Interný systém stanovovania cien uhlíka |
Organizačný mechanizmus, ktorý podniku umožňuje uplatňovať ceny uhlíka pri strategickom a prevádzkovom rozhodovaní. Podniky bežne používajú dva typy interných cien uhlíka. Prvým typom je tieňová cena, ktorá je teoretickou cenou alebo pomyselnou hodnotou, ktorú podnik neúčtuje, no ktorú možno použiť pri posudzovaní hospodárskych dôsledkov alebo kompromisov pri takých záležitostiach, ako sú vplyvy rizík, nové investície, čistá súčasná hodnota projektov a náklady/prínosy rôznych iniciatív. Druhým typom je interná daň alebo poplatok, ktorý je cenou uhlíka účtovanou za podnikateľskú činnosť, produktový rad alebo iný útvar podniku na základe ich emisií skleníkových plynov (tieto interné dane alebo poplatky sa podobajú vnútropodnikovému transferovému oceňovaniu). |
Invázne alebo nepôvodné druhy |
Druhy, ktorých introdukcia a/alebo šírenie v dôsledku ľudskej činnosti mimo oblasti ich prirodzenej distribúcie ohrozuje biologickú diverzitu, potravinovú bezpečnosť, ľudské zdravie a dobré životné podmienky. „Nepôvodný“ označuje druhy, ktoré boli introdukované mimo oblasti svojej prirodzenej distribúcie (synonymom výrazu „nepôvodný“ sú výrazy „alochtónny“ či „cudzí“). „Invázny“ znamená „majúci tendenciu šíriť sa do ekosystémov, do ktorých bol introdukovaný, a meniť tieto ekosystémy“. Druh teda môže byť nepôvodný bez toho, aby bol invázny, alebo v prípade druhu, ktorý je v danom regióne pôvodný, sa môžu jeho stavy zvýšiť, a tak sa daný druh môže stať inváznym bez toho, aby bol v skutočnosti nepôvodným druhom. |
Kľúčová oblasť biodiverzity (KBA) |
Lokality, ktoré významne prispievajú k celosvetovému pretrvávaniu biodiverzity v suchozemských, sladkovodných a morských ekosystémoch. Lokality spĺňajú kritériá globálnych kľúčových oblastí biodiverzity, ak spĺňajú jedno alebo viaceré z 11 kritérií, ktoré sú zoskupené do piatich kategórií: ohrozená biodiverzita; geograficky obmedzená biodiverzita; ekologická integrita; biologické procesy a nenahraditeľnosť. Svetovú databázu kľúčových oblastí biodiverzity spravuje partnerstvo BirdLife International v mene organizácie KBA Partnership. |
Degradácia krajiny |
Súhrn viacerých procesov, ktoré spôsobujú pokles alebo stratu biodiverzity, funkcií ekosystémov a ich prínosov pre ľudí, pričom pojem zahŕňa degradáciu všetkých suchozemských ekosystémov. |
Skládka odpadu |
Miesto na ukladanie odpadu na alebo do pôdy (17). |
Krajinný systém (zmena krajinného systému) |
Suchozemská zložka zemského systému, ktorá zahŕňa všetky procesy a činnosti súvisiace s využívaním krajiny človekom. Patria sem sociálno-ekonomické, technologické a organizačné vstupy a opatrenia, ako aj prínosy plynúce z krajiny a neúmyselné sociálne a ekologické vplyvy spoločenských činností. Koncepcia krajinných systémov v sebe kombinuje využívanie krajiny (činnosti, opatrenia a vstupy spojené s využívaním krajiny) s krajinnou pokrývkou (súhrn fyzických charakteristík pôdy rozpoznateľných pri pozorovaní Zeme). |
Využívanie krajiny (zmena využívania krajiny) |
Využívanie určitej oblasti človekom na určitý účel (napríklad bývanie, poľnohospodárstvo, rekreácia, priemysel atď.). Pojem je ovplyvnený pojmom krajinná pokrývka, nejde však o synonymá. Zmena využívania krajiny znamená zmenu vo využívaní krajiny alebo v jej obhospodarovaní ľuďmi, ktorá môže viesť k zmene krajinnej pokrývky. |
Legitímni zástupcovia |
Jednotlivci, ktorí sú za legitímnych zástupcov uznaní na základe právnych predpisov alebo praxe, ako napríklad zvolení zástupcovia odborových zväzov v prípade pracovníkov alebo iní podobne slobodne vybraní zástupcovia ovplyvnených zainteresovaných strán. |
Vplyv podniku |
Schopnosť podniku dosiahnuť zmenu nekorektných praktík inej strany, ktoré súvisia s negatívnym vplyvom v oblasti udržateľnosti. |
Lobistické činnosti |
Činnosti vykonávané s cieľom ovplyvniť tvorbu alebo vykonávanie politiky alebo právnych predpisov alebo rozhodovacie procesy vlád, vládnych inštitúcií, regulačných orgánov, inštitúcií, orgánov, úradov a agentúr Európskej únie alebo tvorcov noriem. Medzi takéto činnosti patrí (neúplný zoznam): i. organizácia zasadnutí, konferencií alebo podujatí alebo účasť na nich; ii. prispievanie k verejným konzultáciám, vypočutiam alebo iným podobným iniciatívam alebo účasť na nich; iii. organizácia komunikačných kampaní, platforiem, sietí a miestnych iniciatív; iv. príprava/zadávanie politických a pozičných dokumentov, prieskumy verejnej mienky, prieskumy, otvorené listy, výskumná práca na základe činností, na ktoré sa vzťahujú pravidlá registra transparentnosti. |
Uzamknuté emisie skleníkových plynov |
Odhady budúcich emisií skleníkových plynov, ktoré budú pravdepodobne spôsobené kľúčovými aktívami alebo výrobkami podniku predanými počas ich prevádzkovej životnosti. |
Dlhá životnosť |
Výrobok je navrhnutý s ohľadom na jeho údržbu a trvácnosť spôsobom, ktorý v praxi nabáda na jeho používanie dlhšie, než je to v danom odvetví bežné, a v rozsahu a takým spôsobom, ktorý neohrozuje obehové nakladanie s ním na konci jeho funkčnej životnosti. |
Morské zdroje |
Biologické a nebiologické zdroje nachádzajúce sa v moriach a oceánoch. Príkladmi sú okrem iného hlbokomorské nerasty, štrky a produkty z morských plodov. |
Významné príležitosti |
Príležitosti súvisiace s udržateľnosťou s pozitívnymi finančnými účinkami, ktoré významne ovplyvňujú (alebo by sa mohlo odôvodnene očakávať, že ovplyvnia) peňažné toky podniku, jeho prístup k financovaniu alebo kapitálové náklady v krátkodobom, strednodobom alebo dlhodobom horizonte. |
Závažné riziká |
Riziká súvisiace s udržateľnosťou s negatívnymi finančnými účinkami, ktoré významne ovplyvňujú (alebo by sa mohlo odôvodnene očakávať, že ovplyvnia) peňažné toky podniku, jeho prístup k financovaniu alebo kapitálové náklady v krátkodobom, strednodobom alebo dlhodobom horizonte. |
Významnosť |
Aspekt udržateľnosti je významný, ak napĺňa definíciu významnosti vplyvu, finančnej významnosti alebo oboch. |
Metriky |
Kvalitatívne a kvantitatívne ukazovatele, ktoré podnik používa na meranie a vykazovanie účinnosti realizácie svojich politík súvisiacich s udržateľnosťou a na porovnávanie so svojimi cieľovými hodnotami v priebehu času. Metriky podporujú aj meranie výsledkov podniku, pokiaľ ide o ním ovplyvnené osoby, životné prostredie a samotný podnik. |
Mikroplasty |
Malé kúsky plastov, obvykle menšie ako 5 mm. V životnom prostredí vrátane mora, ako aj v potravinách a pitnej vode sa nachádza čoraz väčší objem mikroplastov. Keď sa mikroplasty dostanú do životného prostredia, nedochádza k ich biologickému odbúravaniu, pričom pokiaľ nie sú osobitne navrhnuté na biodegradovateľnosť v otvorenom prostredí, majú tendenciu hromadiť sa. Biodegradovateľnosť je zložitý jav, najmä v morskom prostredí. Existujú čoraz väčšie obavy, pokiaľ ide o prítomnosť mikroplastov v rôznych zložkách životného prostredia (ako je voda), ich vplyv na životné prostredie a potenciálne aj na ľudské zdravie. |
Minimálna požiadavka na zverejňovanie |
Minimálna požiadavka na zverejňovanie stanovuje požadovaný obsah informácií, ktoré podnik uvádza pri informovaní o politikách, opatreniach, metrikách alebo cieľových hodnotách, a to buď na základe určitej požiadavky na zverejňovanie uvedenej v štandarde ESRS, alebo na základe požiadaviek špecifických pre daný subjekt. |
Prírodné zdroje |
Prírodné aktíva (suroviny) vyskytujúce sa v prírode, ktoré možno použiť na hospodársku výrobu alebo spotrebu. |
Riešenia inšpirované prírodou |
Akcie na ochranu, zachovanie, obnovu, udržateľné využívanie a riadenie prírodných alebo upravených suchozemských, sladkovodných, pobrežných a morských ekosystémov, ktorými sa efektívnym a adaptívnym spôsobom riešia spoločenské, hospodárske a environmentálne výzvy pri súčasnom zabezpečovaní dobrých životných podmienok ľudí, ekosystémových služieb, odolnosti a prínosov pre biodiverzitu. |
Cieľ emisnej neutrálnosti |
Stanovenie cieľa emisnej neutrálnosti na úrovni podniku zosúladeného s plnením spoločenských cieľov v oblasti klímy znamená: i. dosiahnutie miery zníženia emisií v hodnotovom reťazci v súlade s rozsahom znižovania emisií v okamihu dosiahnutia globálnej nulovej bilancie pri 1,5 °C a ii. neutralizáciu vplyvu akýchkoľvek zvyškových emisií (po približne 90 – 95 % znížení emisií skleníkových plynov s možnosťou odôvodnených odvetvových odchýlok v súlade s uznávaným odvetvovým smerovaním) trvalým odstránením ekvivalentného objemu CO2. |
Pracovníci, ktorí nie sú zamestnancami |
Medzi pracovníkov vlastnej pracovnej sily podniku, ktorí nie sú jeho zamestnancami, patria tak individuálni dodávatelia, ktorí podniku poskytujú pracovnú silu („samostatne zárobkovo činné osoby“), ako aj jednotlivci, ktorých poskytujú podniky primárne pôsobiace v oblasti „sprostredkovania práce“ (kód NACE N78). |
Energia z neobnoviteľných zdrojov |
Energia, ktorú nemožno identifikovať ako energiu pochádzajúcu z obnoviteľných zdrojov. |
Riadenie prevádzkových činností |
Riadenie prevádzkových činností (subjektu, lokality, prevádzky alebo aktíva) je situácia, keď má podnik schopnosť riadiť prevádzkové činnosti a vzťahy subjektu, lokality, prevádzky alebo aktíva. |
Príležitosti |
Príležitosti súvisiace s udržateľnosťou s pozitívnymi finančnými účinkami. |
Nadčas |
Počet hodín, ktoré daný pracovník skutočne odpracoval nad rámec svojho zmluvného pracovného času. |
Vlastná pracovná sila/vlastní pracovníci |
Zamestnanci, ktorí sú s daným podnikom v pracovnoprávnom vzťahu („zamestnanci“), a pracovníci, ktorí nie sú zamestnancami a ktorí sú buď individuálnymi dodávateľmi poskytujúcimi podniku pracovnú silu („samostatne zárobkovo činné osoby“) alebo pracovníkmi, ktorých poskytujú podniky primárne pôsobiace v oblasti „sprostredkovania práce“ (kód NACE N78). |
Látky poškodzujúce ozónovú vrstvu |
Látky uvedené v Montrealskom protokole o látkach, ktoré poškodzujú ozónovú vrstvu. |
Obal |
Výrobky vyrobené z akýchkoľvek materiálov akéhokoľvek charakteru, ktoré sa majú v rámci reťazca smerujúceho od výrobcu až k jeho používateľovi či spotrebiteľovi použiť na uchovávanie, ochranu, manipuláciu, dodávku, skladovanie, prepravu a prezentáciu tovaru, počnúc surovinami až po spracovaný tovar (18). |
Odmena |
Riadna základná alebo minimálna mzda alebo plat a všetky ďalšie peňažné alebo vecné odmeny, ktoré pracovník priamo či nepriamo dostáva („doplnkové a pohyblivé zložky“) od svojho zamestnávateľa v súvislosti so svojím zamestnaním. „Úroveň odmeny“ je hrubá ročná odmena a zodpovedajúca hrubá hodinová odmena. „Medián úrovne odmeny“ je taká úroveň odmeny zamestnanca, od ktorej má polovica zamestnancov nižšiu a polovica vyššiu odmenu. |
Osoby so zdravotným postihnutím |
Osoby s dlhodobými telesnými, duševnými, intelektuálnymi alebo zmyslovými poruchami, ktoré im v kombinácii s rôznymi prekážkami môžu brániť, aby sa rovnocenne s ostatnými naplno a účinne zapájali do života spoločnosti. |
Fyzické riziká |
Všetky celosvetové hospodárske podniky závisia od fungovania zemských systémov, ako je stabilná klíma, a ekosystémových služieb, ako napr. poskytovanie biomasy (surovín). Fyzické riziká súvisiace s prírodou sú priamym dôsledkom závislosti danej organizácie od prírody. Fyzické riziká vznikajú, keď sú prírodné systémy ohrozené v dôsledku vplyvu klimatických udalostí (napr. extrémnych výkyvov počasia, ako je sucho), geologických udalostí (napr. seizmické udalosti, ako je zemetrasenie) alebo udalostí či zmien, ktoré narúšajú rovnováhu ekosystému, ako je kvalita pôdy alebo morská ekológia, ktoré ovplyvňujú ekosystémové služby, od ktorých sú organizácie závislé. Môže ísť o riziká akútne, chronické alebo obojaké. Fyzické riziká súvisiace s prírodou vznikajú v dôsledku zmien biotických (živých) a abiotických (neživých) podmienok, ktoré sú predpokladom pre zdravé a fungujúce ekosystémy. Fyzické riziká sú obvykle špecifické pre danú lokalitu. Fyzické riziká súvisiace s prírodou sú často spojené s fyzickými rizikami súvisiacimi s klímou. |
Planetárne medze |
Táto koncepcia umožňuje odhadnúť bezpečný operačný priestor pre ľudstvo, pokiaľ ide o fungovanie Zeme. Ide o vyčíslenie medznej úrovne jednotlivých kľúčových procesov systému Zeme, ktorá by sa nemala prekročiť, ak chceme zabrániť neprijateľnej globálnej zmene životného prostredia. |
Politika |
Súbor alebo rámec všeobecných cieľov a zásad riadenia, ktoré podnik uplatňuje pri rozhodovaní. Politikou sa vykonáva stratégia podniku alebo rozhodnutia jeho manažmentu týkajúce sa významného aspektu udržateľnosti. Za každú politiku zodpovedá vymedzená osoba/osoby, je v nej špecifikovaný rozsah jej uplatňovania a zahrnutý jeden alebo viacero cieľov (ktoré sú prípadne naviazané na merateľné cieľové hodnoty). Politiku podnik potvrdzuje a preskúmava na základe svojich uplatniteľných pravidiel v oblasti správy a riadenia. Politika sa vykonáva prostredníctvom opatrení alebo akčných plánov. |
Znečisťujúca látka |
Látka, vibrácia, teplo, hluk, svetlo alebo iný kontaminant prítomný v ovzduší, vo vode alebo v pôde, ktoré môžu byť škodlivé pre ľudské zdravie a/alebo životné prostredie, ktoré môžu spôsobiť poškodenie hmotného majetku alebo ktoré môžu poškodiť či narušiť prírodné hodnoty alebo iné legitímne druhy využívania životného prostredia (19). |
Znečisťovanie životného prostredia |
Priame alebo nepriame prenikanie znečisťujúcich látok v dôsledku ľudskej činnosti do ovzdušia, vody alebo pôdy, ktoré môže byť škodlivé pre ľudské zdravie a/alebo životné prostredie, ktoré môže spôsobiť poškodenie hmotného majetku alebo ktoré môže poškodiť či narušiť prírodné hodnoty alebo iné legitímne druhy využívania životného prostredia (20). |
Znečisťovanie pôdy |
Prenikanie látok, vibrácií, tepla alebo hluku v dôsledku ľudskej činnosti do pôdy, a to nezávisle od toho, či k nemu dochádza vo výrobnej lokalite podniku alebo mimo nej alebo v dôsledku využívania jeho výrobkov a/alebo služieb, pričom tento prienik môže byť škodlivý pre ľudské zdravie alebo životné prostredie, môže spôsobiť poškodenie hmotného majetku alebo môže poškodiť či narušiť prírodné hodnoty alebo iné legitímne druhy využívania životného prostredia (21). Medzi látky znečisťujúce pôdu patria anorganické znečisťujúce látky, perzistentné organické látky (POP), pesticídy, zlúčeniny dusíka a fosforu atď. |
Chránené územie |
Jasne vymedzený geografický priestor, ktorý je uznaný, vyhradený a spravovaný prostredníctvom právnych alebo iných účinných prostriedkov s cieľom dosiahnuť dlhodobú ochranu prírody s príslušnými ekosystémovými službami a kultúrnymi hodnotami. |
Nakúpená alebo nadobudnutá elektrická energia, teplo, para alebo chladenie |
Situácia, keď podnik získal svoju elektrickú energiu, teplo, paru alebo chladenie od tretej strany. Pojem „nadobudnutý“ odzrkadľuje okolnosti, keď spoločnosť nemusí priamo nakupovať elektrickú energiu (napr. ak je nájomcom v budove), ale táto energia sa privádza do prevádzkarne daného podniku na jeho použitie. |
Surovina |
Primárny alebo sekundárny materiál, ktorý sa používa na zhotovenie výrobku. |
Uznávané štandardy kvality pre uhlíkové kredity |
Štandardy kvality pre uhlíkové kredity, ktoré dokážu overiť nezávislé tretie strany, pričom tieto štandardy verejnosti sprístupňujú požiadavky a správy o projektoch a minimálne zabezpečujú doplnkovosť, stálosť, zabránenie dvojitému započítavaniu a stanovujú pravidlá výpočtu, monitorovania a overovania emisií a odstránených emisií skleníkových plynov v rámci daného projektu. |
Preukázateľný pracovný úraz alebo zlý zdravotný stav |
Pracovný úraz alebo zlý zdravotný stav, ktorý vedie ku ktorémukoľvek z týchto stavov: i. úmrtie, pracovná absencia, obmedzená pracovná schopnosť alebo presun na iné pracovné miesto, lekárska starostlivosť nad rámec prvej pomoci alebo strata vedomia; alebo ii. vážne zranenie či zlý zdravotný stav diagnostikovaný lekárom alebo iným kvalifikovaným zdravotníckym pracovníkom, a to aj vtedy, keď to nemá za následok úmrtie, pracovnú absenciu, obmedzenú pracovnú schopnosť alebo presun na iné pracovné miesto, lekársku starostlivosť nad rámec prvej pomoci alebo stratu vedomia. |
Zhodnocovanie |
Akákoľvek činnosť, ktorej hlavným výsledkom je to, že odpad začne v danej prevádzke alebo širšom hospodárstve slúžiť na užitočné účely tak, že nahradí iné materiály, ktoré by sa inak použili na plnenie určitej funkcie, alebo že sa odpad pripraví na to, aby plnil takúto funkciu (22). |
Recyklácia |
Akákoľvek činnosť zhodnocovania, ktorou sa odpadové materiály opätovne spracúvajú na výrobky, materiály alebo látky určené na pôvodný účel alebo na iné účely. Zahŕňa opätovné spracovanie organického materiálu, ale nezahŕňa energetické zhodnocovanie a opätovné spracovanie na materiály, ktoré sa majú použiť ako palivá alebo na činnosti spätného zasypávania. |
Regenerácia zdrojov |
Podpora schopnosti samoobnovy prírodných systémov s cieľom obnoviť ekologické procesy poškodené alebo nadmerne využívané ľudskou činnosťou. |
Nápravné opatrenie/náprava |
Neutralizácia alebo odstránenie negatívneho vplyvu. Príklad: ospravedlnenie, finančná alebo nefinančná kompenzácia, predchádzanie škodám prostredníctvom súdnych príkazov ukladajúcich povinnosť zdržať sa určitého konania alebo záruk jeho neopakovania, represívne sankcie (či už trestnoprávne alebo správne, ako napríklad pokuty), reštitúcia, obnova, rehabilitácia. |
Energia z obnoviteľných zdrojov |
Energia z obnoviteľných nefosílnych zdrojov, a to veterná, slnečná (tepelná a fotovoltická) a geotermálna energia, energia z okolia, energia z prílivu a vĺn a iná energia z oceánu, vodná energia, energia z biomasy, skládkového plynu, plynu z čistiarní odpadových vôd a bioplynu (23). |
Obnoviteľné materiály |
Materiály, ktoré pochádzajú zo zdrojov, ktoré sa rýchlo dopĺňajú ekologickými cyklami alebo poľnohospodárskymi postupmi tak, aby služby poskytované týmito a inými súvisiacimi zdrojmi neboli ohrozené a zostali dostupné pre ďalšie generácie. |
Prílev zdrojov |
Zdroj, ktorý vstupuje do prevádzkarní daného podniku. |
Odlev zdrojov |
Zdroj, ktorý vystupuje z prevádzkarní daného podniku. |
Optimalizácia využívania zdrojov |
Návrh, výroba a distribúcia materiálov a výrobkov s cieľom čo najdlhšie ich používať so zachovaním čo najvyššej hodnoty. Príkladmi nástrojov, ktorými sa optimalizuje využívanie zdrojov, sú ekodizajn a dizajn v záujme dlhej životnosti, oprava, opätovné použitie, zmena účelu, demontáž a repasovanie. |
Opätovné použitie |
Akákoľvek činnosť, pri ktorej sa výrobky a komponenty, ktoré nie sú odpadom, opätovne použijú na rovnaký účel, na aký boli zamýšľané. Môže to zahŕňať ich vyčistenie alebo malé úpravy, aby bol daný výrobok alebo komponent pripravený na ďalšie použitie bez výraznej úpravy. |
Povodie rieky |
Pozemná oblasť, z ktorej všetok povrchový odtok odteká v rámci siete potokov, riek a prípadne jazier do mora jediným vyústením, ústím alebo deltou rieky. |
Riziká |
Riziká súvisiace s udržateľnosťou s negatívnymi finančnými účinkami vyplývajúce z environmentálnych a sociálnych aspektov alebo aspektov týkajúcich sa správy a riadenia, ktoré môžu negatívne ovplyvniť finančnú situáciu podniku, jeho finančnú výkonnosť, peňažné toky, prístup k financovaniu alebo kapitálové náklady v krátkodobom, strednodobom alebo dlhodobom horizonte. |
Scenár |
Realistický opis toho, ako sa môže vyvíjať budúcnosť na základe uceleného a vnútorne konzistentného súboru predpokladov týkajúcich sa kľúčových hnacích síl (napr. miera technologických zmien, ceny) a vzťahov. Treba poznamenať, že scenáre nie sú ani predpoveďami ani prognózami, ale poskytujú prehľad o dôsledkoch vývoja a opatrení. |
Analýza scenárov |
Proces identifikácie a posudzovania škály možných výsledkov budúcich udalostí v podmienkach neistoty. |
Emisie skleníkových plynov rozsahu 1 |
Priame emisie skleníkových plynov zo zdrojov, ktoré daný podnik vlastní alebo ovláda. |
Emisie skleníkových plynov rozsahu 2 |
Nepriame emisie z výroby nakúpenej alebo nadobudnutej elektrickej energie, pary, tepla alebo chladenia spotrebúvaných podnikom. |
Emisie skleníkových plynov rozsahu 3 |
Všetky nepriame emisie skleníkových plynov (nezahrnuté do emisií skleníkových plynov rozsahu 2), ku ktorým dochádza v hodnotovom reťazci vykazujúceho podniku, vrátane emisií vznikajúcich v upstreamovej aj downstreamovej časti reťazca. Emisie skleníkových plynov rozsahu 3 možno rozčleniť do kategórií rozsahu 3. |
Kategória rozsahu 3 |
Jeden z 15 druhov emisií skleníkových plynov rozsahu 3, ktoré sú identifikované v podnikovom štandarde protokolu o skleníkových plynoch a podrobne opísané v štandarde týkajúcom sa účtovania a vykazovania podnikového hodnotového reťazca (rozsah 3) protokolu o skleníkových plynoch [upravený podľa štandardu týkajúceho sa účtovania a vykazovania podnikového hodnotového reťazca (rozsah 3) protokolu o skleníkových plynoch, glosár (verzia z roku 2011)]. Podniky, ktoré sa rozhodnú započítavať svoje emisie rozsahu 3 na základe kategórií nepriamych emisií skleníkových plynov podľa normy ISO 14064-1:2018, môžu využiť aj kategóriu vymedzenú v ustanovení 5.2.4 (okrem nepriamych emisií skleníkových plynov z dovážanej energie) normy ISO 14064-1:2018. |
Citlivé informácie |
Citlivé informácie v zmysle vymedzenia v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/697 (24), ktorým sa zriaďuje Európsky obranný fond. |
Lokalita |
Umiestnenie jedného alebo viacerých fyzických zariadení. Ak existuje viac ako jedno fyzické zariadenie od tých istých alebo rôznych vlastníkov alebo prevádzkovateľov a určitá infraštruktúra a zariadenia sú spoločne využívané, lokalitou môže byť celá oblasť, v ktorej sa fyzické zariadenie nachádza. |
Sociálny dialóg |
Všetky druhy rokovaní, konzultácií alebo jednoducho výmeny informácií medzi jednotlivými alebo viacerými zástupcami vlád, zamestnávateľov, ich organizáciami a zástupcami pracovníkov o otázkach spoločného záujmu týkajúcich sa hospodárskej a sociálnej politiky. Môže existovať ako tripartitný proces, na ktorom sa vláda zúčastňuje ako oficiálna strana dialógu, alebo môže pozostávať z bipartitných vzťahov len medzi zástupcami pracovníkov a manažmentom (alebo odborovými zväzmi a organizáciami zamestnávateľov). |
Sociálna ochrana |
Súbor opatrení určených na zníženie miery chudoby a zraniteľnosti a predchádzanie týmto javom počas celého životného cyklu. |
Pôda |
Vrchná vrstva zemskej kôry, ktorá sa nachádza medzi podložím a povrchom. Pôda sa skladá z minerálnych častíc, organickej hmoty, vody, vzduchu a živých organizmov (25). |
Degradácia pôdy |
Klesajúca schopnosť pôdy poskytovať ekosystémové tovary a služby podľa požiadaviek zainteresovaných strán. |
Zhutňovanie pôdy |
Pokrytie pôvodnej pôdy (napr. cesty), v dôsledku čoho sa stala nepriepustnou. S touto nepriepustnosťou môžu byť spojené environmentálne vplyvy, ako sa uvádza v nariadení Komisie (EÚ) 2018/2026 (26). |
Špecifické záťaže |
Hmotnosť uvoľnenej znečisťujúcej látky na hmotnosť vyrobeného výrobku. Prostredníctvom špecifických záťaží možno porovnávať environmentálne správanie jednotlivých zariadení bez ohľadu na ich rozdielne objemy výroby, pričom na tieto záťaže nemá vplyv miešanie či riedenie látok (27). |
Zapojenie zainteresovaných strán |
Priebežný proces interakcie a dialógu medzi podnikom a jeho zainteresovanými stranami, ktorý podniku umožňuje vypočuť si ich záujmy a obavy, porozumieť im a reagovať na ne. |
Zainteresované strany |
Strany, ktoré môžu mať vplyv na podnik alebo ním byť ovplyvnené. Existujú dve hlavné skupiny zainteresovaných strán: i. ovplyvnené zainteresované strany – jednotlivci alebo skupiny, ktorých záujmy sú alebo by mohli byť pozitívne alebo negatívne ovplyvnené činnosťami podniku a jeho priamymi a nepriamymi obchodnými vzťahmi v celom jeho hodnotovom reťazci, a ii. používatelia vyhlásení o udržateľnosti – primárni používatelia finančných výkazov na všeobecné účely (existujúci a potenciálni investori, veritelia a iné požičiavajúce subjekty vrátane správcov aktív, úverových inštitúcií, poisťovní), ako aj iní používatelia vrátane obchodných partnerov podniku, odborov a sociálnych partnerov, občianskej spoločnosti a mimovládnych organizácií, vlád, analytikov a akademickej obce. Niektoré zainteresované strany, nie však všetky, môžu patriť do oboch týchto skupín. |
Látky |
Akýkoľvek chemický prvok a jeho zlúčeniny s výnimkou týchto látok: i. rádioaktívne látky v zmysle vymedzenia v článku 1 smernice Rady 96/29/Euratom (28), ktorá stanovuje základné bezpečnostné normy ochrany zdravia pracovníkov a obyvateľstva pred nebezpečenstvami vznikajúcimi v dôsledku ionizujúceho žiarenia; ii. geneticky modifikované mikroorganizmy v zmysle vymedzenia v článku 2 písm. b) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/41/ES (29) o používaní geneticky modifikovaných mikroorganizmov v uzavretých priestoroch; iii. geneticky modifikované organizmy v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES (30) o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia (31). |
Látky vzbudzujúce obavy |
Látka, ktorá: i. spĺňa kritériá stanovené v článku 57 a je identifikovaná v súlade s článkom 59 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (32); ii. je klasifikovaná v časti 3 prílohy VI k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (33) v jednej z týchto tried nebezpečnosti alebo kategórií nebezpečnosti: — karcinogenita kategórií 1 a 2, — mutagenita pre zárodočné bunky kategórií 1 a 2, — reprodukčná toxicita kategórií 1 a 2, — endokrinná disrupcia pre zdravie ľudí, — endokrinná disrupcia pre životné prostredie, — perzistentné, mobilné a toxické alebo veľmi perzistentné a veľmi mobilné vlastnosti, — perzistentné, bioakumulatívne a toxické alebo veľmi perzistentné a veľmi bioakumulatívne vlastnosti, — respiračný senzibilizátor kategórie 1, — kožný senzibilizátor kategórie 1, — chronická nebezpečnosť pre vodné prostredie kategórií 1 až 4, — nebezpečnosť pre ozónovú vrstvu, — toxicita pre špecifický cieľový orgán – opakovaná expozícia kategórií 1 a 2, — toxicita pre špecifický cieľový orgán – jednorazová expozícia kategórií 1 a 2, alebo iii. negatívne ovplyvňuje opätovné použitie a recykláciu materiálov vo výrobku, v ktorom sa nachádza, ako sa vymedzuje v príslušných požiadavkách Únie na ekodizajn špecifických pre jednotlivé výrobky. |
Látky vzbudzujúce veľmi veľké obavy (SVHC) |
Látky, ktoré spĺňajú kritériá stanovené v článku 57 nariadenia (ES) č. 1907/2006 (REACH) a ktoré boli identifikované v súlade s článkom 59 ods. 1 uvedeného nariadenia. |
Dodávateľ |
Subjekt nachádzajúci sa v upstreamovej časti reťazca vo vzťahu k organizácii (t. j. v dodávateľskom reťazci organizácie), ktorý poskytuje výrobok alebo službu, ktoré sa používajú pri vývoji vlastných výrobkov alebo služieb danej organizácie. Dodávateľ môže mať priamy obchodný vzťah s organizáciou (často býva označovaný ako prvostupňový dodávateľ) alebo nepriamy obchodný vzťah. |
Dodávateľský reťazec |
Celý rad činností alebo procesov vykonávaných subjektmi, ktoré sa nachádzajú v upstreamovej časti reťazca vo vzťahu k podniku a ktoré poskytujú výrobky alebo služby, ktoré sa používajú pri vývoji a výrobe vlastných výrobkov alebo služieb daného podniku. Patria sem upstreamové subjekty, s ktorými má podnik priamy obchodný vzťah (často označované ako prvostupňoví dodávatelia) a subjekty, s ktorými má podnik nepriamy obchodný vzťah. |
Povrchová voda |
Vnútrozemské vody okrem podzemných vôd; brakické vody a pobrežné vody, pričom vo vzťahu k chemickému stavu pojem výnimočne zahŕňa aj výsostné vody (34). |
Aspekty udržateľnosti |
Environmentálne, sociálne a ľudské práva a faktory správy a riadenia vrátane faktorov udržateľnosti vymedzených v článku 2 bode 24 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088 (35). |
Vyhlásenie o udržateľnosti |
Osobitný oddiel správy podniku o riadení, v ktorom sa uvádzajú informácie o aspektoch udržateľnosti vypracované v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ (36) a štandardmi ESRS. |
Príležitosti súvisiace s udržateľnosťou |
Neisté environmentálne, sociálne udalosti alebo udalosti týkajúce sa správy a riadenia či podmienky, ktoré by – ak nastanú – mohli mať potenciálne významný pozitívny vplyv na obchodný model a stratégiu podniku, jeho schopnosť dosahovať vytýčené ciele a cieľové hodnoty a vytvárať hodnotu, a ktoré by teda mohli ovplyvniť jeho rozhodnutia a rozhodnutia jeho partnerov, s ktorými má obchodný vzťah, pokiaľ ide o aspekty udržateľnosti. Ako akákoľvek iná príležitosť, príležitosti súvisiace s udržateľnosťou sa merajú ako kombinácia intenzity ich vplyvu a pravdepodobnosti ich výskytu. |
Riziká súvisiace s udržateľnosťou |
Neisté environmentálne, sociálne udalosti alebo udalosti týkajúce sa správy a riadenia či podmienky, ktoré by – ak nastanú – mohli mať potenciálne významný negatívny vplyv na obchodný model a stratégiu podniku, jeho schopnosť dosahovať vytýčené ciele a cieľové hodnoty a vytvárať hodnotu, a ktoré by teda mohli ovplyvniť jeho rozhodnutia a rozhodnutia jeho partnerov, s ktorými má obchodný vzťah, pokiaľ ide o aspekty udržateľnosti. Ako akékoľvek iné riziko, riziká súvisiace s udržateľnosťou sú kombináciou intenzity ich vplyvu a pravdepodobnosti ich výskytu. |
Vplyvy v oblasti udržateľnosti |
Vplyv, ktorý podnik má alebo by mohol mať na životné prostredie a obyvateľov, vrátane vplyvov na ich ľudské práva, v dôsledku činností podniku alebo jeho obchodných vzťahov. Vplyvy môžu byť skutočné alebo potenciálne, negatívne alebo pozitívne, krátkodobé, strednodobé alebo dlhodobé, úmyselné alebo neúmyselné a zvratné alebo nezvratné. Vplyvy naznačujú negatívny alebo pozitívny príspevok podniku k udržateľnému rozvoju. |
Systémové riziká |
Riziká, ktoré nevyplývajú zo zlyhania jednotlivých častí systému, ale z kolapsu celého systému. Vyznačujú sa nenápadnými bodmi zlomu, ktoré sa nepriamo kombinujú, a tak spôsobujú značné zlyhania s kaskádou interakcií fyzických rizík a rizík spojených s transformáciou (s devastačným vplyvom), keď jedna strata spúšťa reťaz ďalších a systémy po šoku nedokážu obnoviť rovnováhu. Príkladom je úbytok kľúčových druhov, ako sú morské vydry, ktoré zohrávajú kritickú úlohu v štruktúre ekosystémového spoločenstva. Keď sa začiatkom 20. storočia morské vydry dostali v dôsledku lovu na pokraj vyhynutia, došlo ku kolapsu pobrežných ekosystémov a značnému poklesu produkcie biomasy. |
Cieľové hodnoty |
Merateľné, na výsledky orientované a časovo ohraničené ciele, na ktorých dosiahnutie sa podnik zameriava v súvislosti s významnými vplyvmi, rizikami alebo príležitosťami. Podnik si ich môže stanoviť dobrovoľne alebo ich môže odvodiť z právnych požiadaviek, ktoré sú mu uložené. |
Ohrozené druhy |
Ohrozené druhy vrátane rastlín a živočíchov, ktoré sú uvedené v európskom červenom zozname alebo v Červenej knihe IUCN, ako sa uvádza v oddiele 7 prílohy II k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2021/2139. |
Odborná príprava |
Iniciatívy, ktoré podnik zaviedol na účely udržiavania a/alebo prehlbovania zručností a znalostí svojich vlastných pracovníkov. Jej súčasťou môžu byť rôzne metodiky, ako je odborná príprava v praxi a odborná príprava online. |
Plán transformácie |
Osobitný typ akčného plánu, ktorý podnik prijíma v súvislosti so strategickým rozhodnutím a v ktorom sa rieši: i. cieľ verejnej politiky a/alebo ii. akčný plán špecifický pre daný subjekt, organizovaný ako štruktúrovaný súbor cieľových hodnôt a opatrení spojených s kľúčovým strategickým rozhodnutím, zásadnou zmenou v obchodnom modeli a/alebo osobitne dôležitými opatreniami a pridelenými zdrojmi. |
Plán transformácie pre zmierňovanie zmeny klímy |
Aspekt celkovej stratégie podniku, v ktorom sa stanovujú cieľové hodnoty, opatrenia a zdroje podniku na jeho prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo vrátane opatrení, ako je zníženie jeho emisií skleníkových plynov vzhľadom na cieľ obmedziť globálne otepľovanie tak, aby neprekročilo 1,5 °C, a dosiahnuť klimatickú neutralitu. |
Riziká spojené s transformáciou |
Riziká, ktoré vyplývajú z nesúladu medzi stratégiou a riadením organizácie alebo investora a meniacim sa regulačným, politickým alebo spoločenským prostredím, v ktorom pôsobí. Na vznik alebo zmenu rizík spojených s transformáciou môže mať vplyv vývoj zameraný na zastavenie alebo zvrátenie škôd na klíme alebo prírode, ako sú vládne opatrenia, prelomové technológie, zmeny na trhu, súdne spory a meniace sa preferencie spotrebiteľov. |
Používatelia |
Používatelia vyhlásení o udržateľnosti sú primárni používatelia finančných výkazov na všeobecné účely (existujúci a potenciálni investori, veritelia a iné požičiavajúce subjekty vrátane správcov aktív, úverových inštitúcií, poisťovní), ako aj iní používatelia vrátane obchodných partnerov podniku, odborov a sociálnych partnerov, občianskej spoločnosti a mimovládnych organizácií, vlád, analytikov a akademickej obce. |
Hodnotový reťazec |
Kompletná škála činností, zdrojov a vzťahov súvisiacich s obchodným modelom podniku a vonkajším prostredím, v ktorom podnik pôsobí. Hodnotový reťazec zahŕňa činnosti, zdroje a vzťahy, ktoré podnik využíva a na ktoré sa spolieha pri vytváraní svojich výrobkov alebo služieb od koncepcie až po dodanie, spotrebu a koniec životnosti. Medzi relevantné činnosti, zdroje a vzťahy patria: i. činnosti, zdroje a vzťahy v rámci vlastných činností podniku, ako sú ľudské zdroje; ii. činnosti, zdroje a vzťahy tvoriace súčasť dodávateľských, marketingových a distribučných kanálov, ako sú zdroje materiálov a služieb a predaj a dodávka výrobkov a služieb, a iii. finančné, geografické, geopolitické a regulačné prostredie, v ktorom podnik pôsobí. Hodnotový reťazec zahŕňa aktérov, ktorí sa nachádzajú v upstreamovej aj downstreamovej časti reťazca vo vzťahu k podniku. Aktéri v upstreamovej časti vo vzťahu k danému podniku (napr. dodávatelia) poskytujú výrobky alebo služby, ktoré sa používajú pri vývoji vlastných výrobkov alebo služieb daného podniku. Subjekty nachádzajúce sa v downstreamovej časti vo vzťahu k danému podniku (napr. distribútori, zákazníci) prijímajú od daného podniku výrobky alebo služby. V štandardoch ESRS sa používa pojem „hodnotový reťazec“ v jednotnom čísle, hoci sa uznáva, že podniky môžu mať viaceré hodnotové reťazce. |
Pracovník v hodnotovom reťazci |
Fyzická osoba vykonávajúca prácu v hodnotovom reťazci podniku bez ohľadu na existenciu alebo povahu akéhokoľvek zmluvného vzťahu s týmto podnikom. V rámci ESRS sú do rozsahu pracovníkov v hodnotovom reťazci zahrnutí títo pracovníci: všetci pracovníci v rámci upstreamovej a downstreamovej časti hodnotového reťazca podniku, ktorí sú alebo môžu byť výrazne ovplyvnení podnikom. Patria sem vplyvy, ktoré súvisia s vlastnými činnosťami podniku a jeho hodnotovým reťazcom, a to aj prostredníctvom jeho výrobkov alebo služieb, ako aj prostredníctvom jeho obchodných vzťahov. Patria sem všetci pracovníci, ktorí nie sú zahrnutí do rozsahu „vlastnej pracovnej sily“ [„vlastná pracovná sila“ zahŕňa pracovníkov, ktorí sú s daným podnikom v pracovnoprávnom vzťahu („zamestnanci“), a pracovníkov, ktorí nie sú zamestnancami a ktorí sú buď individuálnymi dodávateľmi poskytujúcimi podniku pracovnú silu („samostatne zárobkovo činné osoby“) alebo pracovníkmi, ktorých poskytujú podniky primárne pôsobiace v oblasti „sprostredkovania práce“]. (Kód NACE N78) |
Mzda |
Hrubá mzda okrem variabilných zložiek, ako sú nadčasy a motivačná odmena, a bez príspevkov, pokiaľ nie sú zaručené. |
Odpad |
Každá látka alebo vec, ktorej sa držiteľ zbavuje, chce sa jej zbaviť, alebo je povinný sa jej zbaviť (37). |
Hierarchia odpadového hospodárstva |
Poradie priorít v oblasti predchádzania vzniku odpadu a nakladania s ním (38): i. predchádzanie; ii. príprava na opätovné použitie; iii. recyklácia; iv. iné zhodnocovanie, napr. energetické zhodnocovanie, a v. zneškodňovanie. |
Nakladanie s odpadom |
Zber, preprava, zhodnocovanie a zneškodňovanie odpadu vrátane dohľadu nad týmito činnosťami a následnej starostlivosti o skládky a vrátane opatrení prijatých vo funkcii obchodníka alebo sprostredkovateľa (39). |
Odpadová voda |
Voda, ktorá vzhľadom na svoju kvalitu, množstvo alebo okamih výskytu nemá žiadnu ďalšiu bezprostrednú hodnotu z hľadiska účelu, na ktorý bola používaná alebo na ktorého dosiahnutie sa získala. Odpadová voda od jedného používateľa môže byť potenciálnym zdrojom pre iného používateľa. Chladiaca voda sa nepovažuje za odpadovú vodu. |
Spotreba vody |
Množstvo vody čerpanej do areálu podniku (alebo prevádzkarne) a nevypustenej späť do vodného prostredia alebo do tretích strán počas obdobia vykazovania. |
Vypúšťanie vody |
Celkový objem odpadových vôd a iných vôd, ktoré opúšťajú areál organizácie a sú uvoľňované do povrchovej vody, podzemnej vody alebo do tretích strán počas obdobia vykazovania. |
Intenzita vody |
Metrika zachytávajúca vzťah medzi objemovým aspektom vody a vytvorenou jednotkou činnosti (výrobky, predaj atď.). |
Voda (recyklovaná a opätovne používaná) |
Voda a odpadová voda (čistená alebo neupravená), ktorá sa pred vypustením z areálu podniku alebo spoločných prevádzkarní použila viac než raz, aby sa znížil dopyt po vode. Môže k tomu dochádzať v tom istom procese (recyklovaná voda) alebo v inom procese v rámci tej istej prevádzkarne (vlastnej alebo zdieľanej s inými podnikmi) či v inej z prevádzkarní podniku (opätovne používaná voda). |
Nedostatok vody |
Objemová abundancia sladkovodných zdrojov alebo nedostatok abundancie. Nedostatok je spôsobený človekom; je funkciou objemu ľudskej spotreby vody v pomere k objemu vodných zdrojov v danej oblasti. Suchý región s veľmi malým množstvom vody, ale bez ľudskej spotreby vody sa preto nepovažuje za nedostatkový, ale skôr za suchý. Nedostatok vody je fyzická, objektívna realita, ktorú možno konzistentne merať vo všetkých regiónoch v priebehu času. Nedostatok vody odzrkadľuje skôr fyzickú abundanciu sladkej vody než to, či je táto voda vhodná na použitie. Určitý región môže mať, napríklad, bohaté vodné zdroje (a teda sa nepovažuje za región s nedostatkom vody), no môže v ňom existovať také závažné znečistenie, že tieto zdroje nie sú vhodné na ľudské alebo ekologické používanie. |
Odber vody |
Celkový objem všetkej vody čerpanej do areálu podniku zo všetkých zdrojov na akékoľvek použitie počas obdobia vykazovania. |
Zástupcovia pracovníkov |
Zástupcovia pracovníkov sú: i. zástupcovia odborových zväzov určení alebo zvolení odborovými zväzmi alebo členmi takýchto zväzov v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a praxou; ii. riadne zvolení zástupcovia, t. j. zástupcovia, ktorí sú slobodne zvolení pracovníkmi danej organizácie, ktorí nepodliehajú dominancii alebo kontrole zo strany zamestnávateľa v súlade s ustanoveniami vnútroštátnych zákonov, iných právnych predpisov alebo kolektívnych zmlúv a ktorých funkcie nezahŕňajú činnosti, ktoré sú výlučnou výsadou odborových zväzov v dotknutej krajine a ktorých existencia sa nevyužíva na oslabenie postavenia dotknutých odborových zväzov alebo ich zástupcov. |
Rovnováha medzi pracovným a súkromným životom |
Uspokojivý stav rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom jednotlivca. Rovnováha medzi pracovným a súkromným životom v širšom zmysle zahŕňa nielen rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom vzhľadom na rodinné alebo opatrovateľské povinnosti, ale aj rozdelenie času medzi čas strávený v práci a v súkromnom živote nad rámec rodinných povinností. |
Riziká spojené s prácou |
Riziká spojené s prácou môžu byť: i. fyzické (napr. žiarenie, extrémne teploty, konštantná hlučnosť, vysypanie/vyliatie látok na podlahu alebo nebezpečenstvo zakopnutia, nechránené strojové zariadenia, chybné elektrické zariadenia); ii. ergonomické (napr. nesprávne nastavené pracovné stanice a stoličky, nevhodné pohyby, vibrácie); iii. chemické (napr. vystavenie účinkom karcinogénov, mutagénov, látok poškodzujúcich reprodukciu, rozpúšťadiel, oxidu uhoľnatého alebo pesticídov); iv. biologické (napr. vystavenie krvi a telesným tekutinám, plesniam, baktériám, vírusom alebo uštipnutiu hmyzom); v. psychosociálne (napr. verbálne zneužívanie, obťažovanie, šikanovanie); vi. súvisiace s organizáciou práce (napr. nadmerné pracovné zaťaženie, práca na zmeny, dlhý pracovný čas, nočná práca, násilie na pracovisku). |
Pracovný incident |
Udalosť vyplývajúca z práce alebo z priebehu práce, ktorá by mohla viesť alebo vedie k zraneniu alebo zlému zdravotnému stavu. Incidenty môžu byť spôsobené napríklad problémami s elektrickými rozvodmi, výbuchom, požiarom; pretečením, prevrátením, únikom, prietokom; roztrhnutím/rozbitím, prasknutím, rozštiepením; stratou kontroly, pošmyknutím, zakopnutím a pádom; pohybom tela nevyvolaným stresovou situáciou; pohybom tela vyvolaným stresovou situáciou; šokom, úľakom; násilím či obťažovaním na pracovisku (napr. sexuálnym obťažovaním). Incident, ktorý má za následok zranenie alebo zlý zdravotný stav, sa často označuje ako „nehoda“. Incident, ktorý môže viesť k zraneniu alebo zlému zdravotného stavu, ale pri ktorom k žiadnemu zraneniu či zlému zdravotného stavu nedôjde, sa často označuje ako tzv. skoronehoda, teda incident, ku ktorému takmer došlo (angl. „close call“, „near-miss“ alebo „near-hit“). |
(1)
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1).
(2)
Smernica 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách (IED).
(3)
Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 10. februára 2012, ktorým sa ustanovujú pravidlá o usmerneniach na zber údajov, vypracovanie referenčných dokumentov o BAT a zabezpečenie ich kvality podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách (Ú. v. EÚ L 63, 2.3.2012, s. 1).
(4)
Článok 3 bod 10 smernice 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách (IED).
(5)
Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2021/2139 zo 4. júna 2021, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 stanovením technických kritérií preskúmania na určenie podmienok, za ktorých sa hospodárska činnosť označuje za významne prispievajúcu k zmierneniu zmeny klímy alebo adaptácii na zmenu klímy, a na určenie toho, či daná hospodárska činnosť výrazne nenarúša plnenie niektorého z iných environmentálnych cieľov (Ú. v. EÚ L 442, 9.12.2021, s. 1).
(6)
Smernica 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách (IED).
(7)
2013/488/EÚ: Rozhodnutie Rady z 23. septembra 2013 o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ (Ú. v. EÚ L 274, 15.10.2013, s. 1).
(8)
Bod 21 prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288 zo 6. apríla 2022, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy, upresnením podrobností obsahu a prezentácie informácií v súvislosti so zásadou „výrazne nenarušiť“, upresnením obsahu, metodík a prezentácie informácií v súvislosti s ukazovateľmi udržateľnosti a nepriaznivými vplyvmi na udržateľnosť, ako aj obsahu a prezentácie informácií v súvislosti s presadzovaním environmentálnych alebo sociálnych vlastností a udržateľnými investičnými cieľmi v predzmluvných dokumentoch, na webových sídlach a v pravidelných správach (Ú. v. EÚ L 196, 25.7.2022, s. 1).
(9)
Smernica 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách.
(10)
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).
(11)
Článok 2 bod 20 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).
(12)
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/54/ES z 5. júla 2006 o vykonávaní zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnanosti a povolania (Ú. v. EÚ L 204, 26.7.2006, s. 23).
(13)
Smernica Rady 2000/78/ES z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní (Ú. v. ES L 303, 2.12.2000, s. 16).
(14)
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc (Ú. v. EÚ L 312, 22.11.2008, s. 3).
(15)
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zavádza štatistická klasifikácia ekonomických činností NACE Revision 2 a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 3037/90 a niektoré nariadenia ES o osobitných oblastiach štatistiky (Ú. v. EÚ L 393, 30.12.2006, s. 1).
(16)
Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2022/1288 zo 6. apríla 2022, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy, upresnením podrobností obsahu a prezentácie informácií v súvislosti so zásadou „výrazne nenarušiť“, upresnením obsahu, metodík a prezentácie informácií v súvislosti s ukazovateľmi udržateľnosti a nepriaznivými vplyvmi na udržateľnosť, ako aj obsahu a prezentácie informácií v súvislosti s presadzovaním environmentálnych alebo sociálnych vlastností a udržateľnými investičnými cieľmi v predzmluvných dokumentoch, na webových sídlach a v pravidelných správach (Ú. v. EÚ L 196, 25.7.2022, s. 1).
(17)
Pozri článok 2 písm. g) smernice Rady 1999/31/ES z 26. apríla 1999 o skládkach odpadov (Ú. v. ES L 182, 16.7.1999, s. 1).
(18)
Pozri článok 3 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/62/ES z 20. decembra 1994 o obaloch a odpadoch z obalov (Ú. v. ES L 365, 31.12.1994, s. 10).
(19)
Článok 2 bod 10 nariadenia (EÚ) 2020/852 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií.
(20)
Smernica 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách (IED).
(21)
Smernica 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách (IED).
(22)
Článok 3 bod 15 smernice 2008/98/ES.
(23)
Článok 2 bod 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).
(24)
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/697 z 29. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje Európsky obranný fond a zrušuje nariadenie (EÚ) 2018/1092 (Ú. v. EÚ L 170, 12.5.2021, s. 149).
(25)
Článok 3 bod 21 smernice 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách (IED).
(26)
Nariadenie Komisie (EÚ) 2018/2026 z 19. decembra 2018, ktorým sa mení príloha IV k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 o dobrovoľnej účasti organizácií v schéme Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS) (Ú. v. EÚ L 325, 20.12.2018, s. 18).
(27)
Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 10. februára 2012, ktorým sa ustanovujú pravidlá o usmerneniach na zber údajov, vypracovanie referenčných dokumentov o BAT a zabezpečenie ich kvality podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách.
(28)
Smernica Rady 96/29/Euratom z 13. mája 1996, ktorá stanovuje základné bezpečnostné normy ochrany zdravia pracovníkov a obyvateľstva pred nebezpečenstvami vznikajúcimi v dôsledku ionizujúceho žiarenia (Ú. v. ES L 159, 29.6.1996, s. 1).
(29)
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/41/ES zo 6. mája 2009 o používaní geneticky modifikovaných mikroorganizmov v uzavretých priestoroch (Ú. v. EÚ L 125, 21.5.2009, s. 75).
(30)
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES z 12. marca 2001 o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia a o zrušení smernice Rady 90/220/EHS (Ú. v. ES L 106, 17.4.2001, s. 1).
(31)
Smernica 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách.
(32)
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 z 18. decembra 2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH) a o zriadení Európskej chemickej agentúry, o zmene a doplnení smernice 1999/45/ES a o zrušení nariadenia Rady (EHS) č. 793/93 a nariadenia Komisie (ES) č. 1488/94, smernice Rady 76/769/EHS a smerníc Komisie 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Ú. v. EÚ L 396, 30.12.2006, s. 1).
(33)
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 zo 16. decembra 2008 o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí, o zmene, doplnení a zrušení smerníc 67/548/EHS a 1999/45/ES a o zmene a doplnení nariadenia (ES) č. 1907/2006 (Ú. v. EÚ L 353, 31.12.2008, s. 1).
(34)
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (rámcová smernica o vode).
(35)
Nariadenie (EÚ) 2019/2088 o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb.
(36)
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ z 26. júna 2013 o ročných účtovných závierkach, konsolidovaných účtovných závierkach a súvisiacich správach určitých druhov podnikov, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES a zrušujú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS (Ú. v. EÚ L 182, 29.6.2013, s. 19).
(37)
Článok 3 bod 1 smernice 2008/98/ES o odpade.
(38)
Článok 4 ods. 1 smernice 2008/98/ES o odpade.
(39)
Článok 3 bod 9 smernice 2008/98/ES o odpade. |
( 1 ) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ z 26. júna 2013 o ročných účtovných závierkach, konsolidovaných účtovných závierkach a súvisiacich správach určitých druhov podnikov, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES a zrušujú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS (Ú. v. EÚ L 182, 29.6.2013, s. 19).
( 2 ) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/2464 zo 14. decembra 2022, ktorou sa mení nariadenie (EÚ) č. 537/2014, smernica 2004/109/ES, smernica 2006/43/ES a smernica 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o vykazovanie informácií o udržateľnosti podnikov (Ú. v. EÚ L 322, 16.12.2022, s. 15).
( 3 ) Hlavná zásada OSN č. 16 a komentár k nej; výkladová príručka OSN, otázky 21 a 25, ako aj kapitola II usmernení OECD o všeobecných politikách (odsek A.10) a kapitola IV o ľudských právach (odsek 4 a odsek 44 komentára); a usmernenie OECD o náležitej starostlivosti, oddiel II (1.1 a 1.2) a otázky 14 a 15 prílohy.
( 4 ) Hlavná zásada OSN č. 18 a komentár k nej, hlavná zásada OSN č. 20, komentár k hlavným zásadám OSN č. 21 a 29 a hlavná zásada OSN č. 31 písm. h) a komentár k nej a výkladová príručka OSN, otázky 30, 33, 42 a 76, ako aj usmernenie OECD, kapitola II o všeobecných politikách (odsek A.14 a odsek 25 komentára) a usmernenie OECD o náležitej starostlivosti, oddiel II (2.1.c, 2.3, 2.4.a, 3.1.b a 3.1.f) a otázky 8 až 11 prílohy.
( 5 ) Hlavné zásady OSN č. 17, 18 a 24 a komentáre k nim a komentáre k hlavnej zásade OSN č. 29 a vo výkladovej príručke OSN, otázkach 9, 12 až 13, 27 až 28, 36 až 42 a 85 až 89 a v usmerneniach OECD, kapitole II o všeobecných politikách (odseky A.10 až 11 a odsek 14 komentára) a kapitole IV o ľudských právach (odseky 1 až 2 a odseky 41 až 43 komentára) a usmernenie OECD o náležitej starostlivosti, oddiel II (2.1 až 2.4) a otázky 3 až 5 a 19 až 31 prílohy.
( 6 ) Hlavné zásady OSN č. 19, 22 a 23 a komentáre k nim a výkladová príručka OSN, otázky 11, 32, 46 až 47, 64 až 68 a 82 až 83 a usmernenia OECD, kapitola II o všeobecných politikách (odsek A.12 a odseky 18 až 22 komentára) a kapitola IV o ľudských právach (odsek 3 a odseky 42 až 43 komentára) a usmernenie OECD o náležitej starostlivosti, oddiel II (3.1 až 3.2) a otázky 32 až 40 prílohy.
( 7 ) Hlavné zásady OSN č. 20 a 31 písm. g) a komentáre k nim a výkladová príručka OSN, otázky 49 až 53 a 80 a usmernenie OECD o náležitej starostlivosti, oddiel II (4.1 a 5.1) a otázky 41 až 47 prílohy.
( 8 ) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).
( 9 ) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/36/ES z 11. júla 2007 o výkone určitých práv akcionárov spoločností registrovaných na regulovanom trhu (Ú. v. EÚ L 184, 14.7.2007, s. 17).
( 10 ) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1129 zo 14. júna 2017 o prospekte, ktorý sa má uverejniť pri verejnej ponuke cenných papierov alebo ich prijatí na obchodovanie na regulovanom trhu, a o zrušení smernice 2003/71/ES (Ú. v. EÚ L 168, 30.6.2017, s. 12).
( 11 ) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).
( 12 ) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 z 25. novembra 2009 o dobrovoľnej účasti organizácií v schéme Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS), ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 761/2001 a rozhodnutia Komisie 2001/681/ES a 2006/193/ES (Ú. v. EÚ L 342, 22.12.2009, s. 1).
( 13 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú: účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 13 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288 zo 6. apríla 2022, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („rodová rozmanitosť v správnej rade“), a správcovia referenčných hodnôt na zverejňovanie faktorov ESG podľa delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2020/1816 zo 17. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1011 stanovených ukazovateľom „vážený priemerný pomer žien a mužov medzi členmi predstavenstva“ v oddieloch 1 a 2 prílohy II.
( 14 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú správcovia referenčných hodnôt na zverejňovanie faktorov ESG podľa nariadenia (EÚ) 2020/1816 stanovených ukazovateľom „vážený priemerný percentuálny podiel členov predstavenstva, ktorí sú nezávislí“ v oddiele 1 prílohy II.
( 15 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 10 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („neexistencia náležitej starostlivosti“).
( 16 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 4 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („expozícia voči spoločnostiam pôsobiacim v odvetví fosílnych palív“).
( 17 ) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).
( 18 ) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2021/2178 zo 6. júla 2021, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 upresnením obsahu a prezentácie informácií, ktoré majú zverejňovať podniky, na ktoré sa vzťahuje článok 19a alebo 29a smernice 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o environmentálne udržateľné hospodárske činnosti, a upresnením metodiky na splnenie uvedenej povinnosti zverejňovania (Ú. v. EÚ L 443, 10.12.2021. s. 9).
( 19 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 9 v tabuľke II prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („investície do spoločností vyrábajúcich chemikálie“).
( 20 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 14 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách [„expozícia voči kontroverzným zbraniam (protipechotným mínam, kazetovej munícii, chemickým a biologickým zbraniam)“].
( 21 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú správcovia referenčných hodnôt na účely zverejnenia faktorov ESG podľa nariadenia (EÚ) 2020/1818, ako sa stanovuje v článku 12 ods. 1 písm. b).
( 22 ) Článok 18 ods. 1 písm. a) smernice 2013/34/EÚ: „ čistého obratu, v členení podľa kategórií činnosti a podľa geografického umiestnenia trhu, pokiaľ sa tieto kategórie a trhy z hľadiska organizácie predaja výrobkov a poskytovania služieb navzájom výrazne odlišujú “.
( 23 ) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).
( 24 ) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2020/1818 zo 17. júla 2020, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1011, pokiaľ ide o minimálne normy pre referenčné hodnoty EÚ pre investície do transformácie hospodárstva v súvislosti so zmenou klímy a referenčné hodnoty EÚ pre investície v súlade s Parížskou dohodou (Ú. v. EÚ L 406, 3.12.2020, s. 17).
( 25 ) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2088 z 27. novembra 2019 o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb (nariadenie o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb) (Ú. v. EÚ L 317, 9.12.2019, s. 1).
( 26 ) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).
( 27 ) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2022/2453 z 30. novembra 2022, ktorým sa menia vykonávacie technické predpisy stanovené vo vykonávacom nariadení (EÚ) 2021/637, pokiaľ ide o zverejňovanie informácií o rizikách environmentálneho, sociálneho a správneho dosahu (Ú. v. EÚ L 324, 19.12.2022, s. 1).
( 28 ) Tieto informácie sú v súlade s článkom 2 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (právny predpis EÚ v oblasti klímy) a s článkom 2 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2020/1818 (nariadenie o klimatických referenčných hodnotách).
( 29 ) Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2021/2139 zo 4. júna 2021, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 stanovením technických kritérií preskúmania na určenie podmienok, za ktorých sa hospodárska činnosť označuje za významne prispievajúcu k zmierneniu zmeny klímy alebo adaptácii na zmenu klímy, a na určenie toho, či daná hospodárska činnosť výrazne nenarúša plnenie niektorého z iných environmentálnych cieľov (Ú. v. EÚ L 442, 9.12.2021, s. 1).
( 30 ) Sumy CapEx súvisia s týmito kódmi NACE:
B.05 Ťažba uhlia a lignitu, B.06 Ťažba ropy a zemného plynu (obmedzené na ropu), B.09.1 Pomocné činnosti pri ťažbe ropy a zemného plynu (obmedzené na ropu),
C.19 Výroba koksu a rafinovaných ropných produktov,
D.35.1 Výroba elektrickej energie, prenos a rozvod,
D.35.3 Dodávka pary a rozvod studeného vzduchu (obmedzené na výrobu energie a/alebo tepla spaľovaním uhlia a ropy),
G.46.71 Veľkoobchod s pevnými, kvapalnými a plynnými palivami a súvisiacimi produktmi (obmedzené na pevné a kvapalné palivá).
V prípade činností súvisiacich s plynom sa definícia podľa kódu NACE vzťahuje na činnosti s priamymi emisiami skleníkových plynov, ktoré presahujú úroveň 270 g CO2/KWh.
( 31 ) Táto požiadavka na zverejňovanie je zahrnutá v súlade s požiadavkami vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2022/2453 – vzor 1 pre riziko transformácie súvisiace so zmenou klímy a je zosúladená s článkom 12 ods. 1 písm. d) až g) a článkom 12 ods. 2 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2020/1818 (nariadenie o klimatických referenčných hodnotách).
( 32 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088 (nariadenie o zverejňovaní informácií o udržateľnosti v sektore finančných služieb), pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 4 v tabuľke II prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („investície do spoločností bez iniciatív na zníženie emisií uhlíka“). a sú v súlade s článkom 6 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2020/1818 (nariadenie o klimatických referenčných hodnotách).
( 33 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 5 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („podiel spotreby a výroby energie z neobnoviteľných zdrojov“). Rozčlenenie slúži na vyjadrenie dodatočného ukazovateľa týkajúceho sa hlavných nepriaznivých vplyvov stanovených ukazovateľom 5 v tabuľke II tej istej prílohy („rozčlenenie spotreby energie podľa druhu neobnoviteľných zdrojov energie“).
( 34 ) V súlade s požiadavkami v delegovaných aktoch o vodíku z obnoviteľných zdrojov: delegované nariadenie Komisie z 10. februára 2023, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 vypracovaním metodiky Únie, ktorou sa stanovujú podrobné pravidlá výroby kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, a delegované nariadenie Komisie z 10. februára 2023, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 stanovením minimálnej prahovej hodnoty pre úspory emisií skleníkových plynov z fosílnych palív vyrobených z odpadu a spresnením metodiky posudzovania úspor emisií skleníkových plynov z kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a z fosílnych palív vyrobených z odpadu.
( 35 ) Odvetvia s veľkým vplyvom na klímu sú odvetvia uvedené v oddieloch A až H a oddiele L NACE [ako sa vymedzuje v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) 2022/1288].
( 36 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 5 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („podiel spotreby a výroby energie z neobnoviteľných zdrojov“).
( 37 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 6 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („intenzita spotreby energie podľa jednotlivých odvetví s veľkým vplyvom na klímu“).
( 38 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľmi 1 a 2 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („emisie skleníkových plynov“ a „uhlíková stopa“). Tieto informácie sú v súlade s článkom 5 ods. 1, článkom 6 a článkom 8 ods. 1 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2020/1818 (nariadenie o klimatických referenčných hodnotách).
( 39 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 3 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („intenzita skleníkových plynov spoločností, do ktorých sa investuje“). Tieto informácie sú v súlade s článkom 8 ods. 1 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2020/1818 (nariadenie o klimatických referenčných hodnotách).
( 40 ) Tieto informácie sú v súlade s článkom 2 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (právny predpis EÚ v oblasti klímy).
( 41 ) Tieto informácie sú v súlade s delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2020/1818 (nariadenie o klimatických referenčných hodnotách).
( 42 ) Táto požiadavka na zverejňovanie je v súlade s požiadavkami zahrnutými vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2022/2453 – vzor 5: Banková kniha – fyzické riziko súvisiace so zmenou klímy: expozície voči fyzickému riziku.
( 43 ) Táto požiadavka na zverejňovanie je v súlade s požiadavkami zahrnutými vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2022/2453 – vzor 5: Banková kniha – fyzické riziko súvisiace so zmenou klímy: expozície voči fyzickému riziku.
( 44 ) Táto požiadavka na zverejňovanie je v súlade s požiadavkami zahrnutými vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2022/2453 – vzor 2: Banková kniha – riziko transformácie súvisiace so zmenou klímy: úvery zabezpečené kolaterálom vo forme nehnuteľného majetku – energetická efektívnosť kolaterálu
( 45 ) Tieto informácie sú v súlade s delegovaným nariadením Komisie (EÚ) 2020/1818 (nariadenie o klimatických referenčných hodnotách).
►C1 ( 46 ) V článku 12 ods. 1 nariadenia o normách pre klimatické referenčné hodnoty sa uvádza, že „ Správcovia referenčných hodnôt EÚ pre investície v súlade s Parížskou dohodou vylúčia z uvedených referenčných hodnôt všetky tieto spoločnosti:
spoločnosti, ktoré získavajú 1 % alebo viac svojich príjmov z prieskumu, ťažby, distribúcie alebo rafinácie čierneho a hnedého uhlia; alebo
spoločnosti, ktoré získavajú 10 % alebo viac svojich príjmov z prieskumu, ťažby, distribúcie alebo rafinácie ropných palív; alebo
spoločnosti, ktoré získavajú 50 % alebo viac svojich príjmov z prieskumu, ťažby, výroby alebo distribúcie plynných palív; alebo
spoločnosti, ktoré získavajú 50 % alebo viac svojich príjmov z výroby elektrickej energie s intenzitou emisií skleníkových plynov väčšou ako 100 g CO2 e/kWh.“
V článku 12 ods. 2 sa uvádza, že „ [s]právcovia referenčných hodnôt EÚ pre investície v súlade s Parížskou dohodou vylúčia z uvedených referenčných hodnôt všetky spoločnosti, v prípade ktorých uvedení správcovia alebo externí poskytovatelia údajov zistia alebo odhadujú, že tieto spoločnosti výrazne poškodzujú jeden alebo viacero environmentálnych cieľov uvedených v článku 9 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852, v súlade s pravidlami pre odhady stanovenými v článku 13 ods. 2 tohto nariadenia “.
( 47 ) Táto požiadavka na zverejňovanie je v súlade s požiadavkami vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2022/2453 – vzor 1 pre riziko transformácie súvisiace so zmenou klímy. ◄
( 48 ) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).
( 49 ) V súlade s požiadavkami v delegovaných aktoch o vodíku z obnoviteľných zdrojov: delegované nariadenie Komisie z 10. februára 2023, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 vypracovaním metodiky Únie, ktorou sa stanovujú podrobné pravidlá výroby kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu, a delegované nariadenie Komisie z 10. februára 2023, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 stanovením minimálnej prahovej hodnoty pre úspory emisií skleníkových plynov z fosílnych palív vyrobených z odpadu a spresnením metodiky posudzovania úspor emisií skleníkových plynov z kvapalných a plynných palív v doprave z obnoviteľných zdrojov nebiologického pôvodu a z fosílnych palív vyrobených z odpadu.
( 50 ) Na základe smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov.
( 51 ) Odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/2279 z 15. decembra 2021 týkajúce sa používania metód environmentálnej stopy na meranie a oznamovanie environmentálnych vlastností produktov a environmentálneho správania organizácií počas ich životného cyklu (Ú. v. EÚ L 471, 30.12.2021, s. 1).
( 52 ) Táto požiadavka na zverejňovanie je v súlade s požiadavkami vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2022/2453 – vzor 5 pre expozície voči fyzickému riziku.
( 53 ) Táto požiadavka na zverejňovanie je v súlade s požiadavkami vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2022/2453 – vzor 5 pre expozície voči fyzickému riziku.
( 54 ) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).
( 55 ) Táto požiadavka na zverejňovanie je v súlade s požiadavkami vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2022/2453 – vzor 2 pre nehnuteľný majetok, energetická efektívnosť kolaterálu.
( 56 ) Sadzba nákladov je faktor, ktorý sa používa na konverziu nepeňažných vplyvov, ako sú tony, hektáre, m3 atď. na peňažné jednotky. Sadzby nákladov by mali vychádzať zo štúdií peňažného ohodnotenia, musia byť vedecky podložené a metódy použité na ich získanie musia byť transparentné. Usmernenia k týmto metódam možno získať napríklad z projektu TRANSPARENT financovaného z programu EÚ LIFE.
( 57 ) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 166/2006 z 18. januára 2006 o zriadení Európskeho registra uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok, ktorým sa menia a dopĺňajú smernice Rady 91/689/EHS a 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 033, 4.2.2006, s. 1).
( 58 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od: a) dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 2 v tabuľke II prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („emisie látok znečisťujúcich ovzdušie“); b) ukazovateľa 8 v tabuľke I prílohy I („emisie do vody“); c) ukazovateľa 1 v tabuľke II prílohy I („emisie anorganických znečisťujúcich látok“) a d) ukazovateľa 3 v tabuľke II prílohy I („emisie látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu“).
( 59 ) Podľa Eurostatu stupeň urbanizácie (DEGURBA) je klasifikácia, ktorá označuje charakter oblasti. Na základe podielu miestneho obyvateľstva žijúceho v mestských zoskupeniach a v mestských centrách klasifikuje lokálne administratívne jednotky (LAU alebo obce) do troch typov oblastí: i) veľkomestá (husto zaľudnené oblasti); ii) mestá a predmestia (stredne zaľudnené oblasti) a iii) vidiecke oblasti (riedko zaľudnené oblasti).
( 60 ) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) (Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17).
( 61 ) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva („rámcová smernica o vode“) (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1).
( 62 ) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (rámcová smernica o morskej stratégii) (Ú. v. EÚ L 164, 25.6.2008, s. 19).
( 63 ) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/89/EÚ z 23. júla 2014, ktorou sa ustanovuje rámec pre námorné priestorové plánovanie (Ú. v. EÚ L 257, 28.8.2014, s. 135).
( 64 ) Zdroj: výkonnostná norma Medzinárodnej finančnej korporácie č. 6, 2012.
( 65 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 7 v tabuľke II prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („investície do spoločností bez politík v oblasti hospodárenia s vodami“).
( 66 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 8 v tabuľke II prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („expozícia voči územiam s veľkým vodným stresom“).
( 67 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 12 v tabuľke II prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („investície do spoločností bez postupov zameraných na udržateľné využívanie oceánov/morí“).
( 68 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 6.2 v tabuľke II prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („využívanie a recyklácia vody“, 2. vážený priemerný percentuálny podiel vody, ktorá bola recyklovaná a opätovne využitá spoločnosťami, do ktorých sa investuje).
( 69 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 6.1 v tabuľke II prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („využívanie a recyklácia vody“, 1. priemerné množstvo vody spotrebovanej spoločnosťami, do ktorých sa investuje (v metroch kubických), pripadajúce na príjmy spoločností, do ktorých sa investuje, vo výške milión EUR).
( 70 ) Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 – Prinavrátenie prírody do našich životov [COM(2020) 380 final].
( 71 ) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (Ú. v. EÚ L 20, 26.1.2010, s. 7) a smernica Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7).
( 72 ) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (rámcová smernica o morskej stratégii) (Ú. v. EÚ L 164, 25.6.2008, s. 19).
( 73 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančných trhov, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 7 v tabuľke 1 prílohy 1 k súvisiacemu delegovanému nariadeniu, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („činnosti s negatívnym vplyvom na oblasti citlivé z hľadiska biodiverzity“).
( 74 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 10 v tabuľke 2 prílohy 1 k súvisiacemu delegovanému nariadeniu, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („degradácia krajiny, dezertifikácia, zhutňovanie pôdy“).
( 75 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 14 v tabuľke 2 prílohy 1 k súvisiacemu delegovanému nariadeniu, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („prírodné druhy a chránené územia“).
( 76 ) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/92/EÚ z 13. decembra 2011 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie (Ú. v. EÚ L 26, 28.1.2012, s. 1).
( 77 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 11 v tabuľke II prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („investície do spoločností bez postupov zameraných na udržateľnosť pôdohospodárstva/poľnohospodárstva“).
( 78 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 12 v tabuľke II prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („investície do spoločností bez postupov zameraných na udržateľné využívanie oceánov/morí“).
( 79 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 15 v tabuľke II prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („odlesňovanie“).
( 80 ) Ako sa uvádza v Červenej knihe ohrozených druhov a európskom červenom zozname, ktorý uverejnila Európska komisia.
( 81 ) Priamy faktor vplyvu zmeny klímy sa má vykázať podľa ESRS E1 Zmena klímy a znečisťovanie podľa ESRS E2 Znečisťovanie životného prostredia.
( 82 ) Podľa návrhu nariadenia Komisie (EÚ) 2018/2026 z 19. decembra 2018, ktorým sa mení príloha IV k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2009 o dobrovoľnej účasti organizácií v schéme Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS) (Ú. v. EÚ L 325, 20.12.2018, s. 18).
( 83 ) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc (Ú. v. EÚ L 312, 22.11.2008, s. 3).
( 84 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 13 v tabuľke II prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („podiel nerecyklovaného odpadu“).
( 85 ) Smernica Rady 2011/70/Euratom z 19. júla 2011, ktorou sa zriaďuje rámec Spoločenstva pre zodpovedné a bezpečné nakladanie s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom (Ú. v. EÚ L 199, 2.8.2011, s. 48). Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 9 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („podiel nebezpečného odpadu a rádioaktívneho odpadu“).
( 86 ) Ako sa stanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES z 21. októbra 2009 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn energeticky významných výrobkov (Ú. v. EÚ L 285, 31.10.2009, s. 10).
( 87 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočných ukazovateľov súvisiacich s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 13 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („činnosti a dodávatelia, pri ktorých hrozí značné riziko výskytu prípadov nútenej alebo povinnej práce“).
( 88 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočných ukazovateľov súvisiacich s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 12 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („činnosti a dodávatelia, pri ktorých hrozí značné riziko výskytu prípadov detskej práce“).
( 89 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 9 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („neexistencia politiky v oblasti ľudských práv“).
( 90 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 11 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách.
( 91 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú správcovia referenčných hodnôt na účely zverejnenia faktorov ESG podľa nariadenia (EÚ) 2020/1816 stanovených ukazovateľom „Expozícia referenčného portfólia voči spoločnostiam bez politík náležitej starostlivosti v prípade otázok, ktorými sa zaoberajú dohovory Medzinárodnej organizácie práce 1 – 8“ v oddieloch 1 a 2 prílohy II.
( 92 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 11 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („neexistencia postupov a opatrení na predchádzanie obchodovaniu s ľuďmi“).
( 93 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 1 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („investície do spoločností bez politík v oblasti predchádzania nehodám na pracovisku“).
( 94 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 5 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („neexistencia mechanizmu vybavovania sťažností/reklamácií v súvislosti so záležitosťami zamestnancov“).
( 95 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú správcovia referenčných hodnôt na zverejňovanie faktorov ESG podľa nariadenia (EÚ) 2020/1816 stanovených ukazovateľom „Vážený priemerný pomer úrazov, zranení a smrteľných nehôd“ v oddieloch 1 a 2 prílohy II. Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 2 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („nehodovosť“), a správcovia referenčných hodnôt na zverejňovanie faktorov ESG podľa nariadenia (EÚ) 2020/1816 stanovených ukazovateľom „Vážený priemerný pomer úrazov, zranení a smrteľných nehôd“ v oddieloch 1 a 2 prílohy II.
( 96 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 3 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („počet dní neodpracovaných v dôsledku zranení, nehôd, úmrtí alebo choroby“).
( 97 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 12 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („neupravený rozdiel v odmeňovaní žien a mužov“), a správcovia referenčných hodnôt na zverejňovanie faktorov ESG podľa nariadenia (EÚ) 2020/1816 stanovených ukazovateľom „vážený priemerný rozdiel v odmeňovaní žien a mužov“ v oddieloch 1 a 2 prílohy II.
( 98 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 8 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („index založený na nadmernom odmeňovaní výkonného riaditeľa“).
( 99 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 7 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („prípady diskriminácie“).
( 100 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného a dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 10 v tabuľke I prílohy I a ukazovateľom 14 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania týkajúce sa udržateľných investícií („porušovanie zásad globálneho paktu OSN a usmernení OECD pre nadnárodné podniky“ a „počet zistených prípadov závažných problémov a incidentov v oblasti ľudských práv“), a informácie, ktoré potrebujú správcovia referenčných hodnôt na účely zverejnenia faktorov ESG podľa nariadenia (EÚ) 2020/1816 stanovených ukazovateľom „Počet zložiek referenčnej hodnoty, na ktoré sa vzťahuje porušovanie v sociálnej oblasti (v absolútnom vyjadrení a v relatívnom vyjadrení po vydelení všetkými zložkami referenčnej hodnoty), ako sa uvádza v medzinárodných zmluvách a dohovoroch, v zásadách Organizácie Spojených národov a prípadne vo vnútroštátnych právnych predpisoch“ v oddieloch 1 a 2 prílohy II.
( 101 ) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/38/ES zo 6. mája 2009 o zriaďovaní európskej zamestnaneckej rady alebo postupu v podnikoch s významom na úrovni Spoločenstva a v skupinách podnikov s významom na úrovni Spoločenstva na účely informovania zamestnancov a porady s nimi (Ú. v. EÚ L 122, 16.5.2009, s. 28).
( 102 ) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/14/ES z 11. marca 2002, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre informovanie a porady so zamestnancami v Európskom spoločenstve – Spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie o zastúpení zamestnancov (Ú. v. ES L 80, 23.3.2002, s. 29).
( 103 ) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/2041 z 19. októbra 2022 o primeraných minimálnych mzdách v Európskej únii (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2022, s. 33).
( 104 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočných ukazovateľov súvisiacich s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľmi 12 a 13 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („činnosti a dodávatelia, pri ktorých hrozí značné riziko výskytu prípadov detskej práce“ a „činnosti a dodávatelia, pri ktorých hrozí značné riziko výskytu prípadov nútenej alebo povinnej práce“).
( 105 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 9 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („neexistencia politiky v oblasti ľudských práv“).
( 106 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 11 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („neexistencia postupov a mechanizmov dodržiavania predpisov zameraných na monitorovanie dodržiavania zásad globálneho paktu OSN a usmernení OECD pre nadnárodné podniky“).
( 107 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 11 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („neexistencia postupov a opatrení na predchádzanie obchodovaniu s ľuďmi“).
( 108 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 4 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („neexistencia kódexu správania dodávateľa“).
( 109 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú správcovia referenčných hodnôt na účely zverejnenia faktorov ESG podľa nariadenia (EÚ) 2020/1816 stanovených ukazovateľom „Expozícia referenčného portfólia voči spoločnostiam bez politík náležitej starostlivosti v prípade otázok, ktorými sa zaoberajú dohovory Medzinárodnej organizácie práce 1 – 8“ v oddieloch 1 a 2 prílohy II.
( 110 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 10 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách, a ktoré potrebujú správcovia referenčných hodnôt na účely zverejnenia faktorov ESG podľa nariadenia (EÚ) 2020/1816 stanovených ukazovateľmi „Počet zložiek referenčnej hodnoty, na ktoré sa vzťahuje porušovanie v sociálnej oblasti (v absolútnom vyjadrení a v relatívnom vyjadrení po vydelení všetkými zložkami referenčnej hodnoty), ako sa uvádza v medzinárodných zmluvách a dohovoroch, v zásadách Organizácie Spojených národov a prípadne vo vnútroštátnych právnych predpisoch“, a „Expozícia referenčného portfólia voči spoločnostiam bez politík náležitej starostlivosti v prípade otázok, ktorými sa zaoberajú dohovory Medzinárodnej organizácie práce 1 – 8“ v oddieloch 1 a 2 prílohy II.
( 111 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 14 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („počet zistených prípadov závažných problémov a incidentov v oblasti ľudských práv“).
( 112 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 9 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („neexistencia politiky v oblasti ľudských práv“).
( 113 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 11 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („neexistencia postupov a mechanizmov dodržiavania predpisov zameraných na monitorovanie dodržiavania zásad globálneho paktu OSN a usmernení OECD pre nadnárodné podniky“).
( 114 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 10 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách [„porušovanie zásad globálneho paktu OSN a usmernení Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) pre nadnárodné podniky“], a správcovia referenčných hodnôt na účely zverejnenia faktorov ESG podľa nariadenia (EÚ) 2020/1816 stanovených ukazovateľom „Počet zložiek referenčnej hodnoty, na ktoré sa vzťahuje porušovanie v sociálnej oblasti (v absolútnom vyjadrení a v relatívnom vyjadrení po vydelení všetkými zložkami referenčnej hodnoty), ako sa uvádza v medzinárodných zmluvách a dohovoroch, v zásadách Organizácie Spojených národov a prípadne vo vnútroštátnych právnych predpisoch“ v oddieloch 1 a 2 prílohy II.
( 115 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 14 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („počet zistených prípadov závažných problémov a incidentov v oblasti ľudských práv“).
( 116 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 9 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („neexistencia politiky v oblasti ľudských práv“).
( 117 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 11 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách.
( 118 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od povinného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 10 v tabuľke I prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách [„porušovanie zásad globálneho paktu OSN a usmernení Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) pre nadnárodné podniky“], a správcovia referenčných hodnôt na účely zverejnenia faktorov ESG podľa nariadenia (EÚ) 2020/1816 stanovených ukazovateľom „Počet zložiek referenčnej hodnoty, na ktoré sa vzťahuje porušovanie v sociálnej oblasti (v absolútnom vyjadrení a v relatívnom vyjadrení po vydelení všetkými zložkami referenčnej hodnoty), ako sa uvádza v medzinárodných zmluvách a dohovoroch, v zásadách Organizácie Spojených národov a prípadne vo vnútroštátnych právnych predpisoch“ v oddieloch 1 a 2 prílohy II.
( 119 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 14 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („počet zistených prípadov závažných problémov a incidentov v oblasti ľudských práv“).
( 120 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 15 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („neexistencia politík v oblasti boja proti korupcii a úplatkárstvu“).
( 121 ) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1937 z 23. októbra 2019 o ochrane osôb, ktoré nahlasujú porušenia práva Únie (Ú. v. EÚ L 305, 26.11.2019, s. 17).
( 122 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 6 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („nedostatočná ochrana oznamovateľov“).
( 123 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 17 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („počet odsúdení a výška pokút za porušovanie zákonov proti korupcii a proti úplatkárstvu“), a správcovia referenčných hodnôt na zverejňovanie faktorov ESG podľa nariadenia (EÚ) 2020/1816 stanovených ukazovateľom „počet odsúdení a výška pokút za porušovanie zákonov proti korupcii a proti úplatkárstvu“ v oddieloch 1 a 2 prílohy II.
( 124 ) Ide o podporné informácie, ktoré potrebujú účastníci finančného trhu, na ktorých sa vzťahuje nariadenie (EÚ) 2019/2088, pretože sú odvodené od dodatočného ukazovateľa súvisiaceho s hlavnými nepriaznivými vplyvmi stanovenými ukazovateľom 16 v tabuľke III prílohy I k delegovanému nariadeniu Komisie (EÚ) 2022/1288, pokiaľ ide o pravidlá zverejňovania informácií o udržateľných investíciách („prípady nedostatočných opatrení prijatých na riešenie porušovania noriem boja proti korupcii a úplatkárstvu“).