This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 42006X1208(01)
Draft Conclusions of the Council and the Representatives of the Governments of the Member States, meeting within the Council, on efficiency and equity in education and training
Závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o účinnosti a spravodlivosti vo vzdelávaní a odbornej príprave
Závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o účinnosti a spravodlivosti vo vzdelávaní a odbornej príprave
Ú. v. EÚ C 298, 8.12.2006, p. 3–6
(ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV)
8.12.2006 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 298/3 |
Závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o účinnosti a spravodlivosti vo vzdelávaní a odbornej príprave
(2006/C 298/03)
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE A ZÁSTUPCOVIA VLÁD ČLENSKÝCH ŠTÁTOV, KTORÍ SA ZIŠLI NA ZASADNUTÍ RADY,
SO ZRETEĽOM na:
1. |
strategický cieľ „stať sa najkonkurencieschopnejšou a najdynamickejšou znalostnou ekonomikou na svete schopnou zabezpečiť trvalo udržateľný hospodársky rast a zvyšovať počet a kvalitu pracovných miest, ako aj sociálnu súdržnosť“, ktorý sa pre Európsku úniu stanovil na zasadnutí Európskej rady v Lisabone 23. a 24. marca 2000, na ktorom sa súčasne udelil Rade pre vzdelávanie mandát na „všeobecné zváženie konkrétnych cieľov systémov vzdelávania do budúcnosti s dôrazom na spoločné záujmy a priority a s ohľadom na národnostnú rozmanitosť“ (1); |
2. |
správu Rady pre vzdelávanie z 12. februára 2001 o konkrétnych cieľoch systémov vzdelávania a odbornej prípravy do budúcnosti, ktorá sa predložila na zasadnutí Európskej rady v Štokholme 23. a 24. marca 2001 a ktorá stanovila tri strategické ciele a trinásť súvisiacich cieľov (2); |
3. |
prvý a druhý strategický cieľ pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010, a to Zlepšenie kvality a účinnosti systémov vzdelávania a odbornej prípravy v EÚ vrátane súvisiaceho cieľa Čo najlepšie využívanie zdrojov (3) a Uľahčenie prístupu k systémom vzdelávania a odbornej prípravy pre všetkých, vrátane súvisiacich cieľov Otvorené vzdelávacie prostredie a Podpora aktívneho občianstva, rovnosti príležitostí a sociálnej súdržnosti; |
4. |
oznámenie Komisie z 10. januára 2003 s názvom Efektívne investovanie do vzdelávania a odbornej prípravy: povinnosť Európy, ktoré vyzýva na „výrazný nárast investícií do ľudských zdrojov“ a na „efektívnejšie nakladanie s existujúcimi zdrojmi“ (4); |
5. |
závery Rady z 5. mája 2003 o referenčných úrovniach priemerného európskeho vzdelávania a odbornej prípravy (referenčné hodnoty), ktoré zdôraznili, že „Rada súhlasila so zriadením série referenčných úrovní priemerného európskeho vzdelávania..., ktoré sa použijú ako jeden z nástrojov na monitorovanie vykonávania“ pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010 (5). |
6. |
spoločnú priebežnú správu Rady a Komisie z 26. februára 2004 o vykonávaní pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010, ktorá zdôrazňuje „naliehavú potrebu investovať viac a účinnejšie do ľudských zdrojov“ a vyzýva na „vyššiu úroveň investícií verejného sektora ... a vo vhodných prípadoch vyššiu úroveň súkromných investícií, najmä do vysokoškolského vzdelávania, vzdelávania dospelých a ďalšej odbornej prípravy“ (6); |
7. |
spoločnú priebežnú správu Rady a Komisie z 23. februára 2006 o pokroku v rámci pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010, v ktorej sa zdôrazňuje, že venovanie rovnakej pozornosti účinnosti, kvalite a spravodlivosti systémov vzdelávania a odbornej prípravy je „nevyhnutná podmienka pre dosiahnutie lisabonských cieľov a zároveň posilnenie európskeho sociálneho modelu“ a že „medzi efektívnosťou a spravodlivosťou nie je potrebné robiť kompromis“ a ďalej že „prvoradý význam, ak sa má predísť zlým študijným výsledkom a sociálnemu vylúčeniu (...), majú najmä investície do predškolského vzdelávania“ (7); |
8. |
závery z jarného zasadnutia Európskej rady, ktoré sa konalo 23. – 24. marca 2006, v ktorých sa zdôrazňuje, že „vzdelávanie a odborná príprava sú zásadnými činiteľmi pre dlhodobé udržanie potenciálu EÚ, pokiaľ ide o konkurencieschopnosť a sociálnu súdržnosť“, že „sa musia tiež zintenzívniť reformy, aby sa zabezpečila vysoká kvalita účinných a spravodlivých systémov vzdelávania“ a že „návratnosť investícií do vzdelania a odbornej prípravy je veľmi vysoká, výrazne prevyšuje náklady a ich zužitkovanie ďaleko presiahne rok 2010“ (8); |
9. |
oznámenie Komisie o efektívnosti a rovnosti v európskych systémoch vzdelávania a odbornej prípravy (9), ktoré vyzýva členské štáty, aby vytvorili kultúru hodnotenia a ktoré, vzhľadom na to, že bolo pripravené v spolupráci s výskumnými sieťami, predstavuje pozitívny krok v ďalšom rozvoji fakticky podloženej politiky vzdelávania a odbornej prípravy. |
KONŠTATUJÚ, že
organizáciu a financovanie vzdelávania a odbornej prípravy majú vykonávať príslušné orgány jednotlivých členských štátov v súlade so svojimi vnútroštátnymi právnymi predpismi, politikami a postupmi. Zároveň je však potrebná spolupráca na európskej úrovni, aby sa členské štáty vzájomne učili zo svojich skúseností a osvedčených postupov, potrebné sú aj ukazovatele a referenčné hodnoty na sledovanie pokroku. Úspešné politiky vzdelávania a odbornej prípravy v kontexte celoživotného vzdelávania si vyžadujú medziodvetvový prístup v spojení s inými relevantnými politikami, najmä tými z oblasti výskumu a inovácie, zamestnanosti, hospodárskych záležitostí, sociálnej a zdravotnej starostlivosti, mládeže a kultúry.
VYHLASUJÚ, že
1. |
vzdelávanie a odborná príprava ako zásadné zdroje demokracie, sociálnej súdržnosti a trvalo udržateľného hospodárskeho rastu by sa mali vnímať ako prioritné investície do budúcnosti. Úlohou členských štátov v rámci ich stratégií celoživotného vzdelávania je určiť priority investícií do vzdelávania, ktoré sa najefektívnejšie prejavia na kvalite a spravodlivosti jeho výsledkov; |
2. |
zvyšovanie účinnosti a spravodlivosti vzdelávania a odbornej prípravy je kľúčové z hľadiska výziev, ktoré prinášajú globalizácia, demografické zmeny, rýchly technický rozvoj a zvýšený tlak na verejné rozpočty. Napriek prísnym obmedzeniam verejných výdavkov sa všeobecne uznáva potreba zabezpečiť primerané a podľa potreby i zvýšené financovanie ľudských zdrojov, a preto je potrebné zvážiť spôsoby zvýšenia a/alebo najlepšieho využitia súkromných príspevkov; |
3. |
z nespravodlivosti systémov vzdelávania a odbornej prípravy, ktorej dôsledkom je napríklad nízka úroveň dosiahnutých výsledkov, prerušovanie a predčasné ukončovanie školskej dochádzky, vyplývajú do budúcnosti vysoké skryté sociálne náklady, ktoré môžu ďaleko prevýšiť uskutočnené investície. Vytvorenie kvalitných účinných a spravodlivých systémov vzdelávania a odbornej prípravy v podstatnej miere prispieva k znižovaniu rizík nezamestnanosti, sociálneho vylúčenia a nevyužitia ľudského potenciálu v modernej znalostnej ekonomike; |
4. |
kvalita je spoločným cieľom všetkých foriem vzdelávania a odbornej prípravy v Európskej únii a mala by sa pravidelne monitorovať a hodnotiť. Kvalita nespočíva len vo výsledkoch vzdelávania alebo v spôsobe vyučovania, ale aj v tom, ako kvalitne riešia systémy vzdelávania a odbornej prípravy individuálne, sociálne a hospodárske potreby, ako aj v posilňovaní spravodlivosti a zvyšovaní blahobytu; |
5. |
motivácia, zručnosti a spôsobilosti učiteľov, školiteľov v odbornej príprave a ostatného vzdelávacieho personálu, služieb usmerňovania a sociálnej starostlivosti, ako aj kvalita vedenia školy sú kľúčové faktory dosahovania kvalitných výsledkov vzdelávania. Snahu vzdelávacieho personálu by mal podporovať neustály odborný rozvoj a dobrá spolupráca s rodičmi, službami sociálnej starostlivosti o žiakov a širšou komunitou. Vysokokvalitné prostredie pre vyučovanie a vzdelávanie navyše zabezpečuje dobré podmienky pre vzdelávanie a prispieva k pozitívnym výsledkom vzdelávania; |
6. |
zistenia výskumu ukazujú, že predškolské vzdelávanie a cielené programy skorej intervencie môžu mať z dlhodobého hľadiska najväčšiu návratnosť z celého procesu celoživotného vzdelávania, najmä pokiaľ ide o najviac znevýhodnené osoby. Prinášajú z osobnej i socio-ekonomickej stránky pozitívne výsledky, ktoré sa prejavujú v ďalšom vzdelávaní a dospelosti. Rešpektuje sa zodpovednosť členských štátov za organizovanie ich systémov vzdelávania a odbornej prípravy, existujú však určité výskumné dôkazy, ktoré naznačujú, že v určitých prípadoch môže rozdeľovanie žiakov podľa schopností do odlišných škôl rozličných typov v príliš nízkom veku negatívne ovplyvniť výkony znevýhodnených žiakov; |
7. |
ako vzdelávacie spoločenstvá by sa vzdelávacie inštitúcie mali sústrediť na širšie prostredie vzdelávania s cieľom podporovať a udržovať účinnosť, spravodlivosť a všeobecný blahobyt. Na podporu žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami sú potrebné osobitné opatrenia. Medzi tieto opatrenia patrí zabezpečenie dostatočného počtu odborne vyškolených učiteľov a poradenského personálu, ako aj kvalitných služieb sociálnej starostlivosti o žiakov a dostatku zdrojov. Hoci medziodvetvová spolupráca potrebná na skorú intervenciu a iné osobitné opatrenia zamerané na zabezpečenie spravodlivosti vo vzdelávaní a odbornej príprave nevyhnutne zvyšujú náklady, z dlhodobého hľadiska sa tieto náklady vracajú, pretože pomáhajú zabrániť budúcim nákladom vyplývajúcim z vylúčenia; |
8. |
zlepšovanie prístupu k vyššiemu strednému vzdelávaniu a znižovanie počtu žiakov, ktorí predčasne ukončujú školskú dochádzku, sú kľúčovými faktormi zvýšenia zamestnateľnosti jednotlivcov v modernej znalostnej spoločnosti a podpory sociálneho začlenenia a aktívneho občianstva, ako aj posilnenia európskeho sociálneho modelu. Keďže nároky trhu práce na zručnosti sa zvyšujú, je čoraz dôležitejšie poskytnúť mladšej generácii prístup ku kvalifikácii a zručnostiam, a tým zlepšiť jej vyhliadky na získanie zamestnania a sociálne začlenenie; |
9. |
potreba modernizovať európske univerzity vzhľadom na ich prepojené úlohy v oblastiach vzdelávania, výskumu a inovácie sa uznáva nielen ako predpoklad úspechu širšej lisabonskej stratégie, ale aj ako súčasť všeobecnej tendencie k čoraz globálnejšej a znalostnejšej ekonomike. Rast počtu študentov a nákladov na kvalitné vzdelávanie a výskum si bude vyžadovať zvýšené a/alebo účinnejšie využívanie verejných aj súkromných zdrojov. Vysokokvalitné vysokoškolské vzdelávanie má tiež zohrávať kľúčovú úlohu vo vzdelávaní a odbornej príprave ako celku tým, že sa poskytne vzdelanie budúcim učiteľom a zaktualizuje a obnoví sa celá vedomostná základňa vzdelávania; |
10. |
odborné vzdelávanie a príprava majú výrazný vplyv na zamestnanosť a sociálnu integráciu. Zabezpečenie relevantnej a kvalitnej kvalifikácie pre mladých ľudí a zlepšenie zručností a spôsobilostí málo zručných a znevýhodnených skupín prinášajú výrazné hospodárske zisky, a to aj z krátkodobého hľadiska. Rámce pre kvalifikácie založené na spôsobilostiach a iné mechanizmy uznávania predchádzajúceho vzdelávania podporujú účinnosť a spravodlivosť, pretože popri formálnej kvalifikácii zohľadňujú aj výsledky neformálneho a informálneho vzdelávania. Podnecovanie partnerstiev medzi zainteresovanými stranami vrátane sociálnych partnerov a odvetvových organizácií by tiež mohlo zvýšiť účinnosť a atraktívnosť programov odborného vzdelávania a odbornej prípravy; |
11. |
rýchly technický rozvoj spolu so zmenami demografickej štruktúry Európy si vyžaduje väčší objem investícií do aktualizácie a zvyšovania zručností, kvalifikácií a kľúčových spôsobilostí dospelých, najmä málo zručných. Z krátkodobého hľadiska je zameriavanie investícií na aktualizáciu a zvyšovanie existujúcich zručností a spôsobilostí pracovnej sily rýchlym spôsobom prispenia k hospodárskemu rastu a konkurencieschopnosti a odradenia od predčasného odchodu starnúcej pracovnej sily do dôchodku. Kľúčovú úlohu zohráva aj vzdelávanie dospelých, ktoré zabezpečuje nové spôsobilosti, ako je napríklad digitálna gramotnosť, čím prispieva k vyššiemu sociálnemu začleneniu a aktívnej účasti v rámci komunity a spoločnosti, a to aj po odchode do dôchodku; |
VYZÝVAJÚ ČLENSKÉ ŠTÁTY, aby
1. |
hlbšie zvážili, či súčasné opatrenia týkajúce sa financovania, správy a riadenia ich systémov vzdelávania a odbornej prípravy primeraným spôsobom zohľadňujú potrebu zabezpečovať účinnosť aj spravodlivosť a takýmto spôsobom optimálne využívať zdroje. Vzhľadom na to sa vyzývajú, aby preskúmali možnosti zlepšenia súčasných opatrení s cieľom zabrániť skrytým, ale vysokým nákladom vyplývajúcim z nespravodlivosti vo vzdelávaní; |
2. |
zabezpečili účinné zameranie reforiem vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj investícií do týchto oblastí z krátkodobého aj dlhodobého hľadiska, aby naplnili potreby znalostnej spoločnosti prostredníctvom zvýšenej kvality a spravodlivosti, a to najmä sústredením sa na predškolské vzdelávanie, cielené programy skorej intervencie a spravodlivé systémy vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré majú za cieľ poskytovať príležitosti, prístup, zaobchádzanie a výsledky, ktoré sú nezávislé od sociálno-ekonomického zázemia a iných faktorov, ktoré môžu viesť k znevýhodneniu pri vzdelávaní. Okrem toho by sa malo obzvlášť podporovať poskytovanie vysokokvalitného vyučovania v znevýhodnených oblastiach. |
3. |
zabezpečili primerané financovanie ľudských zdrojov a vo vhodných prípadoch zvýšili financovanie z verejných zdrojov a podnecovali zvýšenú mieru doplnkových súkromných príspevkov, aby sa zabezpečil spravodlivejší prístup k vysokoškolskému vzdelávaniu. Modernizácia odvetví vysokoškolského vzdelávania a výskumu je taktiež dôležitá na zlepšenie ich účinnosti. V oblasti výskumu a vývoja by sa mala zvážiť aj podpora kooperačných prepojení s podnikmi; |
4. |
zabezpečili primerané financovanie vzdelávania dospelých a ďalšieho odborného vzdelávania a odbornej prípravy a podporovali aktívne partnerstvá so zamestnávateľmi s cieľom zameriavať sa na potreby zručností v hospodárstve, a to aj na regionálnej a miestnej úrovni; |
5. |
podnecovali výskum výsledkov vzdelávacích reforiem a investícií do vzdelávania, ako aj ich sociálnych prínosov. Ucelené, relevantné, dôveryhodné a podložené informácie sú základom pre určenie zodpovednosti, ako aj pre uskutočnenie krokov potrebných na dosiahnutie kvality, spravodlivosti a účinnosti v systémoch vzdelávania a odbornej prípravy. Monitorovanie, hodnotenie a zabezpečenie kvality by mali súčasne poskytovať objektívnu a transparentnú spätnú väzbu a podporu pri rozvoji metód a praxe vyučovania a vzdelávania; |
VYZÝVAJÚ KOMISIU A ČLENSKÉ ŠTÁTY, aby
1. |
spolupracovali s príslušnými výskumnými sieťami s cieľom zabezpečiť komplexnejšie a integrovanejšie analýzy na podporu reforiem vzdelávania a odbornej prípravy a s cieľom vytvoriť vo vhodných prípadoch medzinárodne porovnateľné ukazovatele účinnosti a spravodlivosti systémov vzdelávania a odbornej prípravy; |
2. |
podnecovali a podporovali výskum sociálneho a hospodárskeho vplyvu reforiem vzdelávania a odbornej prípravy a investícií do týchto oblastí na vnútroštátnej aj medzinárodnej úrovni. Potrebná je zvýšená miera výskumu, najmä v odvetviach, ktoré sa v súčasnosti dostatočne neskúmajú, ako je napríklad predškolské vzdelávanie, odborná príprava, celoživotné vzdelávanie a ekonomika vzdelávania, najmä vplyv súkromných príspevkov; |
3. |
využívali relevantné zistenia výskumu a existujúce údaje na spojenie aspektov kvality, spravodlivosti a účinnosti pri príprave vnútroštátnych správ v rámci pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010 a spoločnej priebežnej správy v roku 2008, ako aj v súvislosti s prípadným návrhom spoločných cieľov pre európske systémy vzdelávania a odbornej prípravy a ich propagáciu po roku 2010; |
4. |
navrhli a uskutočňovali činnosti partnerského učenia sa v oblasti účinnosti a spravodlivosti v rámci pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010; |
5. |
v primeranej miere využívali program celoživotného vzdelávania, štrukturálne fondy a siedmy rámcový program v oblasti výskumu na podporu aspektov účinnosti a spravodlivosti systémov vzdelávania a odbornej prípravy. |
(1) Závery predsedníctva, zasadnutie Európskej rady v Lisabone 23. a 24. marca 2000 (dokument SN 100/1/00 REV 1).
(2) Konkrétne ciele systémov vzdelávania a odbornej prípravy do budúcnosti – správa Rady pre vzdelávanie Európskej rade, dokument (dokument 5980/01).
(3) Podrobný pracovný program plnenia cieľov systémov vzdelávania a odbornej prípravy v Európe (Ú. v. ES C 142, 14.6.2002).
(4) Efektívne investovanie do vzdelávania a odbornej prípravy: povinnosť Európy, – oznámenie Komisie (dokument 5269/03).
(5) Ú. v. EÚ C 134, 7.6.2003, s. 3.
(6) Vzdelávanie a odborná príprava 2010: úspech lisabonskej stratégie je podmienený naliehavými reformami – spoločná priebežná správa Rady a Komisie o vykonávaní podrobného pracovného programu plnenia cieľov systémov vzdelávania a odbornej prípravy v Európe (dokument 6905/04).
(7) Modernizácia vzdelávania a odbornej prípravy: dôležitý príspevok k prosperite a sociálnej súdržnosti v Európe – spoločná priebežná správa Rady a Komisie za rok 2006 o pokroku v rámci pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010 (Ú. v. EÚ C 79, 1.4.2006, s. 1.).
(8) Závery predsedníctva, zasadnutie Európskej rady v Bruseli 23. a 24. marca 2006 (dokument 7775/06).
(9) Efektívnosť a rovnosť v európskych systémoch vzdelávania a odbornej prípravy – oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu (dokument 12677/06).