EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32011R1256
Council Regulation (EU) No 1256/2011 of 30 November 2011 fixing for 2012 the fishing opportunities for certain fish stocks and groups of fish stocks applicable in the Baltic Sea and amending Regulation (EU) No 1124/2010
Padomes Regula (ES) Nr. 1256/2011 ( 2011. gada 30. novembris ), ar ko 2012. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un groza Regulu (ES) Nr. 1124/2010
Padomes Regula (ES) Nr. 1256/2011 ( 2011. gada 30. novembris ), ar ko 2012. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un groza Regulu (ES) Nr. 1124/2010
OV L 320, 3.12.2011, p. 3–11
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
3.12.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 320/3 |
PADOMES REGULA (ES) Nr. 1256/2011
(2011. gada 30. novembris),
ar ko 2012. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un groza Regulu (ES) Nr. 1124/2010
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Līguma 43. panta 3. punktā paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. |
(2) |
Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) paredzēts, ka jāparedz pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, un jo īpaši Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) sagatavoto ziņojumu, kā arī ņemot vērā visus ieteikumus, kas saņemti no reģionālajām konsultatīvajām padomēm. |
(3) |
Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu zvejniecībām vai zvejniecību grupām un attiecīgā gadījumā jāparedz ar tām funkcionāli saistīti konkrēti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un pienācīgi ņemtu vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 2371/2002. |
(4) |
Kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociāli ekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ņemot vērā viedokļus, ko ieinteresētās personas paudušas apspriešanās gaitā, jo īpaši sanāksmēs ar Zvejniecības un akvakultūras padomdevēju komiteju un attiecīgajām reģionālajām konsultatīvajām padomēm. |
(5) |
Krājumiem, kuriem izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, zvejas iespējas būtu jānosaka saskaņā ar minētajos plānos paredzētajiem noteikumiem. Tāpēc mencas krājumu nozvejas limiti un zvejas piepūles limiti Baltijas jūrā būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 1098/2007 (2007. gada 18. septembris), ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto (2) (turpmāk “Baltijas jūras mencu plāns”). |
(6) |
Ņemot vērā visjaunākos zinātniskos ieteikumus, ir iespējams uzsākt elastīgu Baltijas jūras mencu krājumu zvejas piepūles pārvaldi, neapdraudot Baltijas jūras mencu plāna mērķus un neradot lielāku zvejas izraisītu mirstību. Tāds elastīgums ļautu efektīvāk pārvaldīt zvejas piepūli gadījumos, kad kvotas dalībvalsts flotē nav vienlīdzīgi sadalītas, un veicinātu ātru reakciju uz kvotu apmaiņu. Tāpēc dalībvalstij būtu jāatļauj kuģiem, kas kuģo ar tās karogu, piešķirt papildu dienas, ko kuģis drīkst pavadīt ārpus ostas, ja vienlīdzīgs dienu skaits ir noņemts citiem kuģiem, kas kuģo ar minētās dalībvalsts karogu. |
(7) |
Ņemot vērā visjaunākos zinātniskos ieteikumus, ir lietderīgi jau 2011. gadā ieviest šādu elastīgumu Baltijas jūras mencu krājuma zvejas piepūles pārvaldē. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Padomes Regulas (ES) Nr. 1124/2010 (2010. gada 29. novembris), ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā (3), II pielikums. |
(8) |
Uz šajā regulā paredzēto zvejas iespēju izmantošanu būtu jāattiecina Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (4), un jo īpaši tās 33. un 34. pants attiecīgi par nozvejas un zvejas piepūles reģistrēšanu un informāciju par zvejas iespēju pilnīgas izmantošanas datiem. Tālab ir jāprecizē, kādi kodi attiecībā uz izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula, dalībvalstīm jālieto, sūtot Komisijai datus. |
(9) |
Saskaņā ar 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (5), ir jānosaka krājumi, uz kuriem attiecas dažādi regulā minētie pasākumi. |
(10) |
Lai izvairītos no zvejas darbību pārtraukšanas un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, ir svarīgi minēto zveju sākt 2012. gada 1. janvārī. Tomēr, tā kā Regulu (ES) 1124/2010 piemēro no 2011. gada 1. janvāra, šīs regulas noteikumi, kas atļauj elastīgumu Baltijas jūras mencu krājuma zvejas piepūles pārvaldē, būtu jāpiemēro no 2011. gada 1. janvāra. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I NODAĻA
DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Baltijas jūrā 2012. gadam un groza Regulu (ES) Nr. 1124/2010 attiecībā uz zvejas piepūles pārvaldību saistībā ar mencu krājumiem Baltijas jūrā.
2. pants
Darbības joma
Šo regulu piemēro ES kuģiem, kas darbojas Baltijas jūrā.
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
a) |
“Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) zonas” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas definēti I pielikumā Padomes Regulā (EK) Nr. 2187/2005 (2005. gada 21. decembris), ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā (6); |
b) |
“Baltijas jūra” ir ICES 22.–32. apakšrajons; |
c) |
“ES kuģis” ir zvejas kuģis, kas kuģo ar dalībvalsts karogu un ir reģistrēts Savienībā; |
d) |
“kopējā pieļaujamā nozveja (KPN)” ir daudzums, ko katru gadu drīkst iegūt no katra krājuma; |
e) |
“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij; |
f) |
“diena ārpus ostas” ir ikviens nepārtraukts 24 stundu laikposms vai tā daļa, kad kuģis neatrodas ostā. |
II NODAĻA
ZVEJAS IESPĒJAS
4. pants
KPN un sadalījums
KPN, šādas KPN sadalījums dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā ar to funkcionāli saistīti nosacījumi ir izklāstīti I pielikumā.
5. pants
Īpaši noteikumi par sadalījumu
1. Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju sadalījums dalībvalstīm neskar:
a) |
zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu; |
b) |
zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu; |
c) |
papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu; |
d) |
daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu; |
e) |
atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105., 106. un 107. pantu. |
2. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro tiem krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzības KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN, ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi.
6. pants
Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi
Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikti nozvejas limiti, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:
a) |
nozveju guvuši tādu dalībvalstu kuģi, kurām ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai |
b) |
nozveja ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta. |
7. pants
Zvejas piepūles limiti
1. Zvejas piepūles limiti ir noteikti II pielikumā.
2. Šā panta 1. punktā minētos limitus piemēro arī ICES 27. un 28.2. apakšrajonā, ja vien Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1098/2007 29. panta 2. punktu nav pieņēmusi lēmumu minētajos apakšrajonos nepiemērot minētās regulas 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā, 3., 4. un 5. punktā un 13. pantā paredzētos ierobežojumus.
3. Šā panta 1. punktā minētos limitus nepiemēro ICES 28.1. apakšrajonā, ja vien Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1098/2007 29. panta 4. punktu nav pieņēmusi lēmumu minētajā apakšrajonā piemērot Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 3., 4. un 5. punktā paredzētos ierobežojumus.
III NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
8. pants
Datu nosūtīšana
Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par krājumu nozvejas izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.
9. pants
Grozījums Padomes Regulā (ES) Nr. 1124/2010
Regulas (ES) Nr. 1124/2010 II pielikumu aizstāj ar šīs regulas III pielikuma tekstu.
10. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.
Tomēr 9. pantu piemēro no 2011. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 30. novembrī
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
J. VINCENT-ROSTOWSKI
(1) OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.
(2) OV L 248, 22.9.2007., 1. lpp.
(3) OV L 318, 4.12.2010., 1. lpp.
(4) OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.
(5) OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.
(6) OV L 349, 31.12.2005., 1. lpp.
I PIELIKUMS
KPN, KO PIEMĒRO ES KUĢIEM APGABALOS, KUROS SUGĀM UN APGABALIEM IR PAREDZĒTA KPN
Turpmāk dotajās tabulās ir norādītas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) un attiecīgā gadījumā ar to funkcionāli saistītie nosacījumi.
Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja nav norādīts citādi.
Katra apgabala zivju krājumi nosaukti sugas latīņu valodas nosaukumu alfabētiskā secībā.
Šīs regulas vajadzībām turpmāk sniegta atbilstības tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.
Zinātniskais nosaukums |
Trīsburtu kods |
Vispārpieņemtais nosaukums |
Clupea harengus |
HER |
Reņģe |
Gadus morhua |
COD |
Menca |
Pleuronectes platessa |
PLE |
Jūras zeltplekste |
Salmo salar |
SAL |
Lasis |
Sprattus sprattus |
SPR |
Brētliņa |
|
|
|||||||
Somija |
86 905 |
Analītiskā KPN. |
||||||
Zviedrija |
19 095 |
|||||||
Savienība |
106 000 |
|||||||
KPN |
106 000 |
|
|
|||||||
Dānija |
2 930 |
Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
||||||
Vācija |
11 532 |
|||||||
Somija |
1 |
|||||||
Polija |
2 719 |
|||||||
Zviedrija |
3 718 |
|||||||
Savienība |
20 900 |
|||||||
KPN |
20 900 |
|
|
|||||||
Dānija |
1 725 |
Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
||||||
Vācija |
457 |
|||||||
Igaunija |
8 810 |
|||||||
Somija |
17 197 |
|||||||
Latvija |
2 174 |
|||||||
Lietuva |
2 289 |
|||||||
Polija |
19 537 |
|||||||
Zviedrija |
26 228 |
|||||||
Savienība |
78 417 |
|||||||
KPN |
Nepiemēro |
|
|
|||||||
Igaunija |
14 120 |
Analītiskā KPN. |
||||||
Latvija |
16 456 |
|||||||
Savienība |
30 576 |
|||||||
KPN |
30 576 |
|
|
|||||||
Dānija |
15 587 |
Analītiskā KPN. |
||||||
Vācija |
6 200 |
|||||||
Igaunija |
1 519 |
|||||||
Somija |
1 193 |
|||||||
Latvija |
5 795 |
|||||||
Lietuva |
3 818 |
|||||||
Polija |
17 947 |
|||||||
Zviedrija |
15 791 |
|||||||
Savienība |
67 850 |
|||||||
KPN |
Nepiemēro |
|
|
|||||||
Dānija |
9 298 |
Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
||||||
Vācija |
4 546 |
|||||||
Igaunija |
206 |
|||||||
Somija |
183 |
|||||||
Latvija |
769 |
|||||||
Lietuva |
499 |
|||||||
Polija |
2 487 |
|||||||
Zviedrija |
3 312 |
|||||||
Savienība |
21 300 |
|||||||
KPN |
21 300 |
|
|
|||||||
Dānija |
2 070 |
Piesardzības KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
||||||
Vācija |
230 |
|||||||
Polija |
433 |
|||||||
Zviedrija |
156 |
|||||||
Savienība |
2 889 |
|||||||
KPN |
2 889 |
|
|
|||||||
Dānija |
25 396 (1) |
Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
||||||
Vācija |
2 826 (1) |
|||||||
Igaunija |
2 581 (1) |
|||||||
Somija |
31 667 (1) |
|||||||
Latvija |
16 153 (1) |
|||||||
Lietuva |
1 899 (1) |
|||||||
Polija |
7 704 (1) |
|||||||
Zviedrija |
34 327 (1) |
|||||||
Savienība |
122 553 (1) |
|||||||
KPN |
Nepiemēro |
|
|
|||||||
Igaunija |
1 581 (2) |
Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
||||||
Somija |
13 838 (2) |
|||||||
Savienība |
15 419 (2) |
|||||||
KPN |
Nepiemēro |
|
|
|||||||
Dānija |
22 218 |
Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
||||||
Vācija |
14 076 |
|||||||
Igaunija |
25 800 |
|||||||
Somija |
11 631 |
|||||||
Latvija |
31 160 |
|||||||
Lietuva |
11 272 |
|||||||
Polija |
66 128 |
|||||||
Zviedrija |
42 952 |
|||||||
Savienība |
225 237 (3) |
|||||||
KPN |
Nepiemēro |
(1) Zivju skaits.
(2) Zivju skaits.
(3) Vismaz 92 % no izkrāvumiem, kurus atskaita no KPN, ir jābūt brētliņām. Reņģu piezveja jāatskaita no atlikušajiem KPN 8 %.
II PIELIKUMS
ZVEJAS PIEPŪLES LIMITI
1. |
Dalībvalstis zvejas kuģiem, kas kuģo ar to karogu un kas zvejo ar traļiem, dāņu vadiem vai līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acu izmērs ir 90 mm vai lielāks, ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, kuru linuma acu izmērs ir 90 mm vai lielāks, ar gruntī nostiprinātām āķu rindām, āķu jedām, izņemot dreifējošas āķu jedas, rokas āķu rindas un džiga aprīkojumu, piešķir tiesības būt līdz:
|
2. |
Maksimālais dienu ārpus ostas skaits, kurās kuģis drīkst atrasties abos 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajos apgabalos, zvejojot ar zvejas rīkiem, kas noteikti 1. punktā, nedrīkst pārsniegt maksimālo dienu ārpus ostas skaitu, kas noteikts zvejai kādā no šiem abiem apgabaliem. |
3. |
Atkāpjoties no 1. un 2. punkta un ja tas vajadzīgs efektīvai zvejas iespēju pārvaldībai, dalībvalsts var kuģiem, kas kuģo ar tās karogu, piešķirt papildu dienas ārpus ostas, ja vienlīdzīgs dienu ārpus ostas skaits tiek noņemts citiem kuģiem, kas kuģo ar tās karogu, uz kuriem attiecas piepūles ierobežojumi tajā pašā apgabalā, un ja katra tāda kuģa jauda (kW), kuram dienas ir noņemtas, ir vienāda ar saņēmēja kuģa jaudu vai lielāka par to. Saņēmēju kuģu skaits nevar pārsniegt 10 % no kopējā attiecīgās dalībvalsts kuģu skaita, kā norādīts 1. punktā. |
III PIELIKUMS
“II PIELIKUMS
ZVEJAS PIEPŪLES LIMITI
1. |
Dalībvalstis zvejas kuģiem, kas kuģo ar to karogu un kas zvejo ar traļiem, dāņu vadiem vai līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acu izmērs ir 90 mm vai lielāks, ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, kuru linuma acu izmērs ir 90 mm vai lielāks, ar gruntī nostiprinātām āķu rindām, āķu jedām, izņemot dreifējošas āķu jedas, rokas āķu rindas un džiga aprīkojumu, piešķir līdz:
|
2. |
Maksimālais dienu ārpus ostas skaits gadā, kurās kuģis drīkst atrasties abos 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajos apgabalos, zvejojot ar zvejas rīkiem, kas minēti 1. punktā, nedrīkst pārsniegt maksimālo dienu ārpus ostas skaitu, kas noteikts zvejai kādā no abiem minētajiem apgabaliem. |
3. |
Atkāpjoties no 1. un 2. punkta un ja tas vajadzīgs efektīvai zvejas iespēju pārvaldībai, dalībvalstis var piešķirt kuģiem, kas kuģo ar tās karogu, papildu dienas ārpus ostas, ja vienlīdzīgs dienu ārpus ostas skaits ir noņemts citiem kuģiem, kas kuģo ar tās karogu, uz kuriem attiecas piepūles ierobežojumi tajā pašā apgabalā, un ja katra tāda kuģa jauda (kW), kuram dienas ir noņemtas, ir vienāda ar saņēmēja kuģa jaudu vai lielāka par to. Saņēmēju kuģu skaits nedrīkst pārsniegt 10 % no kopējā attiecīgās dalībvalsts kuģu skaita, kā norādīts 1. punktā.” |