EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52019IE0936
Opinion of the European Economic and Social Committee on ‘Listening to the citizens of Europe for a sustainable future (Sibiu and beyond)’
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Europos piliečių išklausymas darnios ateities labui (aukščiausiojo lygio susitikimas Sibiu ir tolesni veiksmai)“
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Europos piliečių išklausymas darnios ateities labui (aukščiausiojo lygio susitikimas Sibiu ir tolesni veiksmai)“
OL C 228, 2019 7 5, p. 37–49
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
5.7.2019 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 228/37 |
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Europos piliečių išklausymas darnios ateities labui (aukščiausiojo lygio susitikimas Sibiu ir tolesni veiksmai)“
(2019/C 228/06)
Pranešėjai: Vladimíra DRBALOVÁ
Peter SCHMIDT
Yves SOMVILLE
Biuro sprendimas |
2018 10 16 |
Teisinis pagrindas |
Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalis |
Priimta plenarinėje sesijoje |
2019 3 20 |
Plenarinė sesija Nr. |
542 |
Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) |
217 / 6 / 8 |
Europos piliečių išklausymas darnios ateities labui
1. Įžanga
1.1. |
EESRK sudaro įvairiems interesams atstovaujantys nariai ir jis veikia kaip ES institucijų ir jos piliečių jungtis, todėl norėtų pasiūlyti savo plataus masto viziją dėl ateities, pagal kurią Europa taps lydere darnaus vystymosi srityje. |
1.2. |
Europos Sąjungos įsteigimas yra vienas sėkmingiausių taikos, socialinių ir ekonominių projektų Europos istorijoje. Mūsų Europa buvo pagrįsta pagarbos žmogaus orumui, laisvės, nediskriminavimo, tolerancijos, teisingumo, solidarumo ir moterų bei vyrų lygybės, demokratijos, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms, įskaitant mažumų teises, vertybėmis (1). Šios vertybės toliau turi išlikti pagrindine ES ateities vystymosi ir politikos ašimi. |
1.3. |
Septynis dešimtmečius trunkanti taika ir stabilumas Europoje yra istorinis ir išskirtinis laimėjimas. Šį tikslą tapo įmanoma pasiekti vykdant Europos projektą ir kuriant Europos Sąjungą – tai padėjo sukurti Europos tautų sąjungą, o Europos valstybes – palaipsniui suvienyti bendram tikslui. Būtent todėl ES vis dar yra patrauklus projektas šalims kandidatėms ir ES kaimynystės politikoje dalyvaujančioms šalims. Vis dėlto, Europa turi būti pasirengusi naujiems geopolitiniams pokyčiams. EESRK turėtų atlikti savo vaidmenį didinant informuotumą apie tai, kad taika niekada nėra savaime suprantamas dalykas. |
1.4. |
Bendroji rinka, atsižvelgiant į visus jos ekonominius, socialinius ir aplinkos aspektus, yra kertinis Europos integracijos pagrindas. Todėl ji turėtų būti pajėgi užtikrinti tvarų augimą ir inovacijas, pritraukti investicijas ir skatinti tvarų Europos įmonių konkurencingumą globalizuotose rinkose. Tačiau taip pat svarbu pripažinti, kad teigiamas bendrosios rinkos poveikis nėra tolygus ir kad ne visi piliečiai gali naudotis jos sukuriama gerove. |
1.5. |
Tvarus augimas reiškia, kad augimas turėtų būti grindžiamas ne tik kiekybe, bet ir – netgi dar labiau – kokybe, o tai reiškia: i) išnaudojimo nebuvimą nei aplinkos, nei darbo srityje, ii) sąžiningų gyvenimo sąlygų sudarymą, iii) ekonomikos augimą, kuris matuojamas ne tik metiniu investicijų srautu, bet ir gerovės ištekliais bei jų paskirstymu, iv) visų žmonių poreikių patenkinimu atsižvelgiant į planetos pajėgumus, v) besivystančia ekonomika, kuri sudaro sąlygas mums klestėti, nepaisant to, ar ji auga, ir vi) uždaru pajamų tarp namų ūkių, įmonių, bankų, vyriausybės ir įmonių, kurios paiso socialinių ir ekologinių reikalavimų, ciklu. Energija, žaliavos, gamtos pasaulis, žmonių visuomenė, valdžia ir mūsų bendra gerovė, kurią turime – visų šių aspektų pasigendama dabartiniame modelyje. Ignoruojamas faktas, kad globėjų, ypač moterų, darbas neapmokamas, nepaisant to, kad be jų nė viena ekonomika negalėtų funkcionuoti (2). |
1.6. |
Priešingai, pagal tvaraus konkurencingumo modelį užtikrinama ekonominio klestėjimo, aplinkos klausimų ir socialinės įtraukties pusiausvyra. Šiomis aplinkybėmis nustatant prie pasaulinio konkurencingumo indekso pritaikytą tvarumą reikia atsižvelgti į du naujus aspektus – aplinkos ir socialinį (3). |
1.7. |
Keturios laisvės, t. y. prekių, piliečių, paslaugų ir kapitalo judėjimo, kurios visos kartu sudaro sąlygas prekybai ir ekonomikos plėtrai, užimtumui, kūrybiškumui ir inovacijoms, keitimuisi įgūdžiais ir infrastruktūros plėtrai atokiose vietovėse, sudaro Europos esmę. Gerai veikiančios ekonominės laisvės ir konkurencijos taisyklės yra neatsiejamos nuo pagrindinių socialinių teisių, tačiau neturėtų joms kenkti. |
1.8. |
Vis dėlto ES vis dar susiduria su išimtiniais vidaus ir išorės socialiniais, aplinkos ir politiniais iššūkiais (4), kurie kelia pavojų jos egzistavimui: protekcionizmas bendrojoje rinkoje, socialinė nelygybė, populizmas, nacionalizmas ir ekstremizmas (5), taip pat svarbūs pasikeitimai geopolitinėje plotmėje ir esminiai technologiniai pokyčiai. |
1.9. |
Greitai besikeičiantis klimatas, nykstanti biologinė įvairovė, kiti aplinkai kylantys pavojai ir kolektyvinis nesugebėjimas įgyvendinti sėkmingos politikos taip pat kelia didelę grėsmę Europos gyventojams, ekonomikai ir ekosistemoms. Būtent todėl reikalinga patikima ES strategija dėl JT darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimo. Didesnė lygybė visuomenėje padeda siekti geresnių ekologinių rodiklių ir užtikrinti geresnius gebėjimus jai tapti tvaresne. |
1.10. |
Akivaizdu, kad reikia patenkinti kokybiškų darbo vietų paklausą visos Europos piliečiams, visų pirma tai pasakytina apie regionus, kuriuose yra didelis nedarbas, ypač jaunimo, arba kuriuose vyksta struktūriniai pokyčiai. Dėl to visiems subjektams, t. y. institucijoms, vyriausybėms, socialiniams partneriams ir kitoms pilietinės visuomenės organizacijoms, tenka pareiga iš naujo apibrėžti tvarios Europos sąvoką, kad būtų skatinamas kokybiškų darbo vietų kūrimas. |
1.11. |
Taip pat būtina skubiai didinti galimybes patekti į darbo rinkas, šiuo tikslu užtikrinant ryšį tarp kokybiškų darbo vietų kūrimo ir geresnės švietimo sistemos, siekiant sukurti tinkamus gebėjimus, pavyzdžiui, nustatant dualinio švietimo sistemą. |
1.12. |
Socialiniai ir ekonominiai aspektai yra tarpusavyje susiję, o ekonominės sąlygos turi būti palankios socialiniam, ekonominiam ir kultūriniam atsinaujinimui, ypač skatinant ir vystant pagrindinius gebėjimus ir didesnį įvairinimą. JT darbotvarkėje iki 2030 m. būtina skatinti privatųjį sektorių prisidėti siekiant tvarių ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos tikslų, taip remiant tolygų ir tvarų visų žmonių gerovės augimą ir socialinių, žmogaus ir darbo teisių apsaugą (6). |
1.13. |
Visose ES politikos srityse būtina visapusiškai pripažinti ir Europos projekto daugialypį kultūrinį aspektą. Tai apima kultūros paveldo įsisąmoninimą ir skatinimą, kultūrinio ir kūrybinio aspekto integravimą į švietimą ir šiuolaikinės kūrybos, kaip sanglaudos ir vystymosi varomosios jėgos, rėmimą. |
1.14. |
Tvarumas yra į ateitį orientuotas procesas, kurio pagrindą turi sudaryti tvirtas politinis apsisprendimas ir ryžtas formuoti tvarią Europos Sąjungą siekiant ateityje sukurti atsparią ir bendradarbiavimu grindžiamą, tausiai išteklius naudojančią, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir socialiai įtraukią ekonomiką (7), kurioje vyriausybių, įmonių, darbuotojų, piliečių ir vartotojų elgesys, veiksmai ir sprendimai būtų grindžiami atsakingu ekonominių, aplinkosauginių ir socialinių pasekmių, atsirandančių dėl tokio elgesio, veiksmų ir sprendimų, supratimu.
|
2. Žmonių Europa
2.1. |
Europos piliečių akyse Europa vis rečiau suvokiama kaip sprendimo būdas ir vis dažniau matoma kaip problema. Dabartinės grėsmės yra susijusios su nacionalizmu ir protekcionizmu. Susidūrus su tapatybės ir vertybių praradimu ir paneigus Europos projekto kultūrinį aspektą, Europa nesugeba rasti atsakymų, kurie padėtų išspręsti vietos ir pasaulinio lygmens problemas. |
2.2. |
Labai svarbu pripažinti teisėtas piliečių abejones ir skatinti jų, ypač jaunimo, demokratinį dalyvavimą. Taip pat labai svarbu gerinti ir reformuoti dabartinius ES dalyvavimo mechanizmus ir konsultacijų procesus. Su jaunimu susiję klausimai yra įtraukti, be kita ko, į Europos socialinių teisių ramstį, JT Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., jos darnaus vystymosi tikslus ir kitas priemones.
|
3. Socialinė Europa
3.1. |
Europos socialinis modelis turėtų padėti užtikrinti patikimą ir sąžiningą visų piliečių apsaugą, kartu mažinti skurdą bei kiekvienam asmeniui suteikti galimybių klestėti. Deramos pajamos turėtų padėti mažinti atotrūkį tarp turtingų ir vargšų ir užtikrinti kokybišką gyvenimą. Kiekvienas asmuo turėtų pajusti naudą, kurią teikia deramo darbo standartai, lygybė, didesnė gerovė ir sumažėję skirtumai sveikatos srityje įvairiose šalyse ir tarp skirtingų kartų. Socialinė įtrauktis ir apsauga, kokybiškos darbo vietos, lyčių lygybė, kokybiška, įperkama ir prieinama visuomenės sveikatos ir sveikatos priežiūros sistema, galimybė įsigyti įperkamą ir kokybišką būstą, aplinkosauginis teisingumas, kokybiškas valstybinis švietimas ir vienodos sąlygos naudotis kultūra – visi šie aspektai turi būti pagrindiniai principai, kuriais grindžiamos nacionalinės ir Europos politinės darbotvarkės.
|
4. Tvari aplinka
4.1. |
Metinės pasaulinės rizikos suvokimo apklausos rezultatuose toliau dažniausiai minima rizika aplinkai. Šiais metais iš pagal tikimybę didžiausių penkių rizikos rūšių rizika aplinkai buvo įvardyta tris kartus, o pagal poveikį – keturis. Su ekstremaliomis oro sąlygomis susijusi rizika kėlė didžiausią susirūpinimą, tačiau apklausoje dalyvavę respondentai vis dažniau nerimavo dėl nesėkmingos aplinkos politikos: šiais metais į antrąją vietą vėl pakilo rizika, susijusi su „nesugebėjimu sušvelninti klimato kaitos ir prisitaikyti prie jos“, kurios svarba po Paryžiaus konferencijos buvo sumažėjusi (17). |
4.2. |
Mirusioje planetoje nebus nei gyvenimo, nei darbo, nei verslo. Todėl biologinės įvairovės nykimas ir klimato kaita reiškia, kad ES tiesiog būtina kurti kokybiškas darbo vietas (18) ir pateikti darbdaviams, darbuotojams ir kitiems pilietinės visuomenės atstovams naudingą sprendimo būdą. Vilkinant prisitaikymą prie klimato kaitos arba nesiimant jokių priemonių galėtų iš esmės padidėti bendros su klimato kaita susijusios išlaidos (19), o tai kelia mirtiną poveikį biologinei įvairovei, įskaitant žmoniją. |
4.3. |
Dėl Europos finansų ir klimato kaitos pakto projekto diskutuojama jau keletą metų ir šios diskusijos vyksta iki šiol. Paktas sudarytų sąlygas ES išlaikyti lyderės poziciją darnaus vystymosi srityje ir kovojant su klimato kaita (20).
|
5. Europos įmonės – stiprėjančios pasaulinės lyderės tvarumo srityje
5.1. |
Verslas sudaro sąlygas visuomenės ir aplinkosauginiam vystymuisi, o tvarus konkurencingumas yra būtina išankstinė sąlyga tam, kad įmonės atliktų savo vaidmenį visuomenėje. Įmonės vis dažniau veikia tvariai, atsižvelgdamos į savo konkrečias aplinkybes ir išteklius ir bendradarbiaudamos su savo suinteresuotaisiais subjektais, siekdamos stebėti, įvertinti savo verslo operacijų socialinį poveikį ir poveikį aplinkai, vartotojų apsaugai ir žmogaus teisėms ir apie jį pranešti. Todėl visose savo politikos srityse Europa turi laikytis požiūrio, kuris atitiktų jos užmojus tapti pasauline lydere darnaus vystymosi srityje. Tarp Europos įmonių jau yra lyderių, tačiau jų užmojai turi būti platesni ir ši tvarumo nuostata turi būti skleidžiama visose vertės grandinėse, ypač remiant MVĮ. |
5.2. |
Dėl daugybės naujų modelių vyksta gamintojų, platintojų ir vartotojų santykių transformacija. Kai kuriais iš šių naujų modelių (pavyzdžiui, funkcinė ekonomika, dalijimosi ekonomika ir atsakingas finansavimas) siekiama spręsti kitas pagrindines žmonių ir planetos problemas, kurios daro didelę įtaką darniam vystymuisi, pavyzdžiui, socialinio teisingumo, dalyvavimu pagrįsto valdymo ir išteklių bei gamtinio kapitalo išsaugojimo problemas.
|
6. Laisva ir sąžininga prekyba
6.1. |
ES prekybos politika yra pagrindinis veiksnys, kuris taikomas visai ES ir realiai suvienija visas jos valstybes nares. Prekybos politika dėl komercinių mainų su platesniu partnerių ratu padėjo ES pasiekti didesnį klestėjimą. Šiandien ES yra pasaulinė prekybos lyderė, kurioje daugiau nei 30 mln. darbo vietų yra susijusios su tarptautine prekyba (25), be to, ji atlieka pagrindinį vaidmenį prekiaujant paslaugomis ir turi didelį prekybos prekėmis perteklių, pavyzdžiui, su JAV (daugiau kaip 107,9 mlrd. EUR per pirmuosius 2018 m. 11 mėnesių). Be to, ES per prekybą įprasmina ir skatina socialinės įtraukties ir aplinkos apsaugos vertybes, kurios turi esminės reikšmės formuojant tvarią globalizaciją, kitaip tariant, kuriant tokią globalizacijos formą, kuri bus naudinga ne tik stambioms bendrovėms ir investuotojams, bet ir paprastiems žmonėms, darbuotojams, ūkininkams, vartotojams ir MVĮ. |
6.2. |
ES siekia daugiašaliu ir dvišaliu pagrindu ir vienašališkai skatinti prekybos politikos viziją, kuri apima tradicinį merkantilišką požiūrį į patekimą į rinką (tarifų nustatymas ir režimas be tarifų) ir darnaus vystymosi tikslus, kurie atitinka kovą su klimato kaita. |
6.3. |
ES prekybos politika padėjo sustiprinti pilietinės visuomenės vaidmenį per derybų ir įgyvendinimo etapus, nes juose dalyvauja vietos patarėjų grupės. EESRK remia visų organizacijų, kurios sudaro sąlygas piliečiams pareikšti savo nuomonę nustatant prekybos susitarimų turinį, profesionalizaciją ir didesnę prekybos partnerių atitikties „kokybiniams“ įsipareigojimams ir standartams kontrolę (26).
|
7. Viešosios prekės ir paslaugos
7.1. |
Pagal Europos socialinių teisių ramsčio 20 principą „[k]iekvienas turi teisę gauti kokybiškas paslaugas, be kita ko, vandens tiekimo, sanitarijos, energetikos, transporto ir finansinių paslaugų ir skaitmeninio ryšio“ (28). Šios paslaugos negali būti teikiamos tik pagal bendras konkurencijos ir rinkos taisykles: labai svarbu nustatyti konkrečias taisykles siekiant užtikrinti, kad kiekvienas pilietis galėtų pasinaudoti įperkamomis paslaugomis, kurios laikomos esminėmis ir pripažįstamos kaip bendros Sąjungos vertybės (29).
|
8. Teisingas apmokestinimas
8.1. |
ES mokesčių politika turi dvi sudedamąsias dalis: tiesioginį apmokestinimą, kuris tebėra vien tik valstybių narių atsakomybės sritis, ir netiesioginius mokesčius, kurie susiję su laisvu prekių judėjimu ir laisve teikti paslaugas bendrojoje rinkoje. Kalbant apie tiesioginį apmokestinimą, ES vis dėlto nustatė kai kuriuos suderintus įmonių ir asmenų apmokestinimo standartus, o valstybės narės ėmėsi bendrų priemonių, kad užkirstų kelią mokesčių vengimui ir dvigubam apmokestinimui. Nepaisant to, ES turi ir toliau skatinti sąžiningą mokesčių sistemą, pagal kurią fiziniai ir juridiniai asmenys turėtų mokėti mokesčius už savo pajamas ir pelną proporcingai. Netiesioginių mokesčių srityje ES koordinuoja ir suderina pridėtinės vertės mokesčio (PVM) ir akcizų įstatymus. Ji užtikrina, kad konkurencija vidaus rinkoje nebūtų iškraipoma dėl netiesioginių mokesčių tarifų skirtumų ir sistemų, suteikiančių įmonėms vienoje šalyje nesąžiningą pranašumą prieš kitas. |
8.2. |
Skaidrumo trūkumas, diskriminacija, konkurencijos iškraipymai ir žalinga mokesčių praktika didina ekonominę nelygybę ir mažina investicijas bei darbo vietų skaičių, o tai lemia socialinį nepasitenkinimą, nepasitikėjimą ir demokratijos trūkumą. Būtent todėl turėtų būti įgyvendinama teisinga ES mokesčių politika, puoselėjant visuotinę tvarumo strategiją, o ne ją pažeidžiant, siekiant skatinti ekonominę ir socialinę konvergenciją, socialinę sanglaudą ir investicijas į darnų vystymąsi.
|
9. Valdymas
9.1. |
Norint paskatinti perėjimą prie darnaus vystymosi ir apibrėžiant bei įgyvendinant ES politiką, reikia naujo požiūrio į valdymą ir naujų taisyklių bei priemonių. Siekiant darnaus vystymosi reikia holistinio ir tarpsektorinio požiūrio į politiką, kad ekonominiai, socialiniai ir aplinkos uždaviniai būtų sprendžiami kartu.
|
10. Visapusiškas požiūris į migracijos politiką
10.1. |
Diskutuojant dėl tvarios Europos ateities negalima nepaisyti Europos požiūrio į migraciją. Iš demografinių pokyčių matyti, kad Europai migrantai, jų gebėjimai, įgūdžiai ir verslumo potencialas bus reikalingi. Remiantis glaudesniu bendradarbiavimu su trečiosiomis šalimis, būtina skubiai pakeisti naratyvą migracijos tema ir šios srities politiką, kad būtų užtikrintos faktais pagrįstos racionalios diskusijos. Pabėgėliai ir migrantai turėtų būti vertinami ne kaip grėsmė, o kaip galimybė įgyvendinti Europos ekonominį ir socialinį modelį (37). Šiuo tikslu reikia išsamaus požiūrio į migraciją ir migracijos strategijos.
|
11. ES biudžetas
11.1. |
EESRK pripažįsta didelę programų, kurioms pagal Komisijos pasiūlymų dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos (DFP) išlaidos didinamos labiausiai, Europos pridėtinę vertę (MTTPI, Erasmus+). Vis dėlto Komitetui kyla abejonių dėl fakto, kad šie padidinimai yra atliekami iš esmės sumažinus Europos regioninės plėtros fondui (ERPF), sanglaudos politikai ir bendrai žemės ūkio politikai (BŽŪP) skiriamą finansavimą, atsižvelgiant į pastangas sumažinti ES biudžetą, kuris sumažinamas nuo 1,16 proc. ES 27 bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) dabartiniame biudžete iki 1,11 proc. pagal DFP po 2020 m. |
11.2. |
EESRK turi abejonių dėl pasiūlymo sumažinti numatytus įsipareigojimus BŽŪP. Sumažinus šias lėšas bus neįmanoma įgyvendinti tvarios kaimo plėtros modelį, taip pat siekti bendro tikslo vykdyti naująją BŽŪP reformą ir kitų tikslų, įtrauktų į neseniai paskelbtą Komisijos komunikatą dėl maisto ir žemės ūkio ateities. |
11.3. |
Deja, susidaro įspūdis, jog Komisijos pasiūlymas yra per daug orientuotas į status quo išlaikymą, todėl EESRK apgailestauja, kad naujų iššūkių, su kuriais susiduria ES, pobūdis ir mastas neatitinka nei jos užmojų, nei turimų išteklių jiems atremti. |
11.4. |
Žmonių nepasitikėjimas nacionalinėmis ir Europos demokratinėmis institucijomis skatina plisti politinius judėjimus, kurių šalininkai abejoja demokratinėmis vertybėmis ir principais bei pačia ES. Dabar kai kurie šių politinių judėjimų yra kelių ES valstybių narių vyriausybių sudėtyje.
|
12. Komunikacija
12.1. |
Net ir plačiausio užmojo ES lygmens politinės koncepcijos ir programos nepadės pašalinti dabartinio atotrūkio tarp Sąjungos ir jos piliečių, jeigu su jais nebus vykdoma tinkama komunikacija. |
12.2. |
Dėl neatitikimo tarp ES lygmens iniciatyvų, veiklos ir sprendimų ir to, kaip juos vertina ES piliečiai, atsiranda užburtas neinformuotų arba prastai informuotų piliečių ratas, todėl daugumoje valstybių narių populizmas įgauna vis didesnį pagreitį. Tuo pat metu stebime atsirandančius Europai priešiškus jausmus kai kuriuose gyventojų sluoksniuose, o tai apsunkina nuolatinį darbą kuriant Europos projektą. |
12.3. |
Todėl, siekiant pašalinti šį informacijos trūkumą, taip pat ir sąmoningai pateikiamą klaidinančią informaciją, būtina skubiai parengti išsamią bendrą visų lygmenų ES institucijų, įskaitant visus pilietinės visuomenės dalyvius, komunikacijos strategiją. |
12.4. |
Veiksminga komunikacijos politika turi būti įgyvendinama užmezgant realų dialogą tarp informaciją teikiančių subjektų ir šią informaciją gaunančių subjektų, kad būtų išvengta metodo „iš viršaus į apačią“ taikymo. |
12.5. |
Esminė, patikima ir suprantama informacija Europai aktualiomis temomis padeda stiprinti informuotumą ir didinti susidomėjimą Europos klausimais. |
12.6. |
EESRK, kuris veikia kaip ES ir jos piliečių tarpininkas ir kurį sudaro 350 narių, turėtų padėti įgyvendinti tokias koordinuotas priemones. EESRK narių įvairovė yra vienas svarbiausių privalumų norint pasiekti kuo didesnį piliečių skaičių visoje Europoje. Visų pirma daugiau dėmesio reikia skirti jaunimui.
|
Briuselis, 2019 m. kovo 20 d.
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto
pirmininkas
Luca JAHIER
(1) Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnis.
(2) Šią tvaraus augimo apibrėžtį suformulavo Oksfordo universiteto Aplinkos kaitos instituto ekonomistė Kate Raworth, o jos pateikta „spurgos“ ekonomikos (angl. doughnut economics) koncepcija – pažangi ekonomikos augimo alternatyva – ir naujas tvarios XXI amžiaus ekonomikos modelis gali padėti panaikinti skurdą (https://www.kateraworth.com/doughnut/).
(3) Ši apibrėžtis yra pagrįsta Steno Thore ir Ruzannos Tarverdyan straipsniu dėl tvaraus konkurencingumo: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0040162516000664?via%3Dihub.
(4) 2017 m. spalio 18 d. EESRK nuomonė Perėjimas prie tvaresnės Europos ateities (OL C 81, 2018 3 2, p. 44).
(5) 2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl didėjančio neofašistinio smurto Europoje.
(6) 2017 m. gruodžio 7 d. EESRK nuomonė Esminis prekybos ir investicijų vaidmuo siekiant darnaus vystymosi tikslų ir juos įgyvendinant (OL C 129, 2018 4 11, p. 27).
(7) 2016 m. rugsėjo 21 d. EESRK nuomonė Darnus vystymasis. ES vidaus ir išorės politikos planavimas (OL C 487, 2016 12 28, p. 41).
(8) 2012 m. lapkričio 14 d. EESRK nuomonė Lisabonos sutarties 11 straipsnio 1 ir 2 dalių įgyvendinimo principai, tvarka ir veiksmai (OL C 11, 2013 1 15, p. 8).
(9) 2016 m. liepos 13 d. EESRK nuomonė Europos piliečių iniciatyva (peržiūra) (OL C 389, 2016 10 21, p. 35).
(10) Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų rezoliucija dėl 2016–2018 m. Europos Sąjungos darbo plano jaunimo srityje.
2017 m. balandžio 5 d. Vaikų dalyvavimo strategija „Eurochild“.
JT jaunimo programa Youth Participation in Development – Summary Guidelines for Development Partners.
(11) 2018 m. spalio 18 d. EESRK nuomonė dėl Komisijos komunikato Įtraukti, susieti jaunuolius ir suteikti jiems galių. Nauja ES jaunimo strategija (OL C 62, 2019 2 15, p. 142).
(12) 2015 m. rugsėjo 17 d. EESRK nuomonė Lisabonos sutarties tobulinimas (OL C 13, 2016 1 15, p. 183).
(13) 2017 m. liepos 5 d. EESRK rezoliucija Komisijos baltoji knyga dėl Europos ateities ir ne tik (OL C 345, 2017 10 13, p. 11).
(14) TDO pasaulinė ateities darbo komisija, Work for a brighter future, 2019 m. sausio 22 d.
(15) 2019 m. vasario 20 d. EESRK nuomonė dėl Komisijos komunikato 2019 m. metinė augimo apžvalga. Stipresnė Europa pasaulinio neapibrėžtumo sąlygomis (OL C 190, 2019 6 5, p. 24).
(16) Diskusijoms skirtas Europos Komisijos dokumentas „Darni Europa – iki 2030 m.“, 2019 m. sausio 30 d.
(17) Pasaulio ekonomikos forumo 2019 m. pasaulinės rizikos ataskaitos santrauka.
(18) 2017 m. sausio 25 d. EESRK nuomonė Europos socialinių teisių ramstis (OL C 125, 2017 4 21, p. 10).
(19) 2016 m. rugsėjo 2 d. EBPO ataskaita Ekonominės klimato kaitos pasekmės.
(20) 2018 m. spalio 17 d. EESRK nuomonė Europos kovos su klimato kaita finansavimo paktas ( OL C 62, 2019 2 15, p. 8 ).
(21) 2015 m. liepos 2 d. EESRK nuomonė Paryžiaus protokolas. Kaip švelninsime klimato kaitą pasaulyje po 2020 m.? (OL C 383, 2015 11 17, p. 74).
(22) 2017 m. gruodžio 6 d. EESRK nuomonė Pilietinės visuomenės indėlis rengiant visapusišką ES maisto politiką (OL C 129, 2018 4 11, p. 18).
(23) 2016 m. balandžio 27 d. EESRK nuomonė Žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinys (OL C 264, 2016 7 20, p. 98).
(24) 2018 m. rugsėjo 28 d. Manifestas dėl tvarios Europos jos piliečių labui.
(25) 2015 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatas Prekyba visiems.
(26) 2019 m. sausio 23 d. EESRK nuomonė Vietos patarėjų grupių vaidmuo stebint laisvosios prekybos susitarimų įgyvendinimą (OL C 159, 2019 5 10, p. 28).
(27) 2019 m. sausio 23 d. EESRK nuomonė PPO reforma siekiant prisitaikyti prie pasaulio prekybos pokyčių (OL C 159, 2019 5 10, p. 15).
(28) Šios paslaugos, kurias Komisija apibūdina kaip „esmines paslaugas“ ir kurioms taikomame 20-o principo aprašyme pateikiamas neišsamus sąrašas, patenka į „visuotinės svarbos paslaugų“, kurioms taikomi viešųjų paslaugų įsipareigojimai, apibrėžtį. ES teisėje, kurioje reglamentuojamos tik viešosios (transporto) paslaugos ir visuotinės svarbos (ekonominės, neekonominės) paslaugos, „esminių paslaugų sąvokos“ nėra.
(29) EESRK, atsižvelgdamas į savo indėlį į aukščiausiojo lygio susitikimą Sibiu ir tolesnius veiksmus, dabar savo iniciatyva rengia nuomonę Geresnis socialinio ramsčio įgyvendinimas, kuriuo remiamos esminės paslaugos.
(30) 2018 m. spalio 17 d. EESRK nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl „Europos socialinio fondo +“ (ESF+) (OL C 62, 2019 2 15, p. 165).
(31) 2017 m. rugsėjo 20 d. EESRK nuomonė Mokesčių sistema, palaikanti sąžiningą konkurenciją ir augimą (OL C 434, 2017 12 15, p. 18).
(32) Žr. 31 išnašą.
(33) 2017 m. rugsėjo 20 d. EESRK nuomonė Bendra (konsoliduotoji) pelno mokesčio bazė (OL C 434, 2017 12 15, p. 58).
(34) 2018 m. liepos 12 d. EESRK nuomonė Tarptautinių įmonių pelno apmokestinimas skaitmeninėje ekonomikoje (OL C 367, 2018 10 10, p. 73).
(35) Žr. 22 išnašą.
(36) 2017 m. gruodžio 7 d. EESRK nuomonė Bendruomenės inicijuotos vietos plėtros metodo privalumai integruotai vietos ir kaimo plėtrai (OL C 129, 2018 4 11, p. 36).
(37) 2018 m. gruodžio 12 d. EESRK nuomonė Migracijos ir integracijos nebuvimo kaina (OL C 110, 2019 3 22, p. 1).
(38) Aukšto lygio grupės nuosavų išteklių, skirtų ES finansavimui ateityje, klausimais galutinė ataskaita ir rekomendacijos, 2016 m. gruodžio mėn.
(39) 2018 m. rugsėjo 19 d. EESRK nuomonė 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos dokumentų rinkinys (OL C 440, 2018 12 6, p. 106).
PRIEDAS
Šie pakeitimai, už kuriuos buvo atiduota ne mažiau kaip ketvirtadalis balsų, svarstymo metu buvo atmesti (Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalis):
a) 1.5 punktas
Iš dalies pakeisti taip:
Tvarus augimas reiškia, kad augimas turėtų būti grindžiamas ne tik kiekybe, bet ir netgi dar labiau –kokybe, o tai reiškia: i) išnaudojimo nebuvimą nei aplinkos, nei darbo srityje, ii) sąžiningų gyvenimo sąlygų sudarymą, iii) ekonomikos augimą, kuris matuojamas ne tik metiniu investicijų srautu, bet ir gerovės ištekliais bei jų paskirstymu, iv) visų žmonių poreikių patenkinimu atsižvelgiant į planetos pajėgumus, v) besivystančia ekonomika, kuri sudaro sąlygas mums klestėti, nepaisant to, ar ji auga, ir vi) uždaru pajamų tarp namų ūkių, įmonių, bankų, vyriausybės ir įmonių, kurios paiso socialinių ir ekologinių reikalavimų, ciklu. Energija, žaliavos, gamtos pasaulis, žmonių visuomenė, valdžia ir mūsų bendra gerovė, kurią turime – visų šių aspektų pasigendama dabartiniame modelyje. Ignoruojamas faktas, kad globėjų, ypač moterų, darbas neapmokamas, nepaisant to, kad be jo nė viena ekonomika negalėtų funkcionuoti. Darnaus augimo koncepcija skirta augimui, kuris vyksta atsižvelgiant ne tik į ekonominius, bet ir į socialinius ir aplinkos veiksnius. Pastaraisiais metais buvo pasiūlyta įvairių ekonominių modelių, pavyzdžiui, „spurgos ekonomika“ (angl. „doughnut economics“), kurios tikslas yra patenkinti būtiniausius visų žmonių poreikius (paremtus 12 „socialinio pagrindo matmenų“) neviršijant planetos galimybių (kurias apibrėžia 9 „planetos ribos“). Atitinkamai buvo pateikta pasiūlymų matuoti augimą taikant rodiklius, kurie apima „ne tik BVP“.
Paaiškinimas
Pakeitimu norima patikslinti punktą, nes išbrauktas tekstas nėra visuotinai priimta darnaus augimo apibrėžtis, bet labiau apibūdina Kate Raworth ekonominį modelį, kuris minimas išnašoje. Iš tiesų, tekste taip pat neaprašoma pagrindinė šio „spurgos“ modelio idėja, bet pateikiamos įvairios su ja susijusios prielaidos, ypatumai, pasekmės ir vertinimo aspektai.
Balsavimo rezultatai:
už |
: |
75 |
prieš |
: |
132 |
susilaikė |
: |
11 |
b) 1.6 punktas
Iš dalies pakeisti taip:
Priešingai, pagal tvaraus konkurencingumo koncepcija remiasi modeliu į, kuriuo užtikrinama ekonominio klestėjimo, aplinkos klausimų ir socialinės įtraukties pusiausvyra. Šiomis aplinkybėmis nustatant prie pasaulinio konkurencingumo indekso pritaikytą tvarumą reikia atsižvelgti į du naujus aspektus – aplinkos ir socialinį. Tai atsispindi, pavyzdžiui, Pasaulio ekonomikos forumo (PEF) sudarytas prie tvarumo pritaikytas pasaulinio konkurencingumo indeksas.
Paaiškinimas
Prie tvarumo pritaikytas konkurencingumo indeksas yra konkrečiai susijęs su aplinkos ir socialiniu aspektais.
Balsavimo rezultatai:
už |
: |
64 |
prieš |
: |
147 |
susilaikė |
: |
13 |
c) 1 lentelė (po 1.14 punkto), 2 įtrauka
Iš dalies pakeisti taip:
Konkurencingumas ir tvarumas neprieštarauja vienas kitam, jeigu socialiniai ir aplinkos aspektai yra neatskiriama produktų ir paslaugų vertės nustatymo rinkose konkurencingumo apibrėžtiesdalis. Konkurencingumas neturi būti apibrėžiamas remiantis tik kiekybe ir kainų nustatymu, bet veikiau atsižvelgiant į Europos vertybes, kokybę ir tvarumą.
Paaiškinimas
Rinkų konkurencingumas nėra nustatomas pagal apibrėžtis.
Balsavimo rezultatai:
už |
: |
66 |
prieš |
: |
148 |
susilaikė |
: |
9 |
d) 1 lentelė (po 1.14 punkto), 5 įtrauka
Iš dalies pakeisti taip:
Europos įmonės, darbuotojai, vartotojai ir visa pilietinė visuomenė turi atlikti savo vaidmenį bei pareigas ir rodyti pavyzdį pasauliniu mastu tvarumo srityje., jeigu Europos sistemos konkurencingumas ir ekonominis tvarumas bus iš naujo apibrėžtas atsižvelgiant į mūsų vienos ir vienintelės planetos pajėgumus.
Paaiškinimas
Visi pilietinės visuomenės subjektai turi atlikti savo funkcijas ir pareigas. Tai galioja nepriklausomai nuo apibrėžčių.
Balsavimo rezultatai:
už |
: |
56 |
prieš |
: |
138 |
susilaikė |
: |
9 |