EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62010CN0038
Case C-38/10: Action brought on 22 January 2010 — European Commission v Portuguese Republic
C-38/10. sz. ügy: 2010. január 22-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Portugál Köztársaság
C-38/10. sz. ügy: 2010. január 22-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Portugál Köztársaság
HL C 80., 2010.3.27, p. 18–19
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
27.3.2010 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 80/18 |
2010. január 22-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Portugál Köztársaság
(C-38/10. sz. ügy)
2010/C 80/33
Az eljárás nyelve: portugál
Felek
Felperes: Európai Bizottság (képviselők: R. Lyal és G. Braga da Cruz meghatalmazottak)
Alperes: Portugál Köztársaság
Kereseti kérelmek
— |
A Bíróság állapítsa meg, hogy a Portugál Köztársaság, — mivel a Código português do Imposto sobre o Rendimento das pessoas Colectivas (CIRC) (a társasági adóról szóló portugál törvénykönyv) 76A., 76B. és 76C. cikkében foglalt azon jogszabályi rendelkezések elfogadásával és hatályban tartásával, amelyeknek megfelelően abban az esetben, ha valamely társaság székhelyét és a tényleges irányítás központját másik tagállamba helyezi át, vagy a telephely portugáliai tevékenységét megszünteti, illetve az eszközöket Portugáliából másik tagállamba helyezi át,
nem teljesítette az Európai Unió működéséről szóló szerződés 49. cikkéből és az EGT-megállapodás 31. cikkéből eredő kötelezettségeit. |
— |
a Bíróság a Portugál Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére. |
Jogalapok és fontosabb érvek
A Bizottság szerint a CIRC hivatkozott cikkei az EUMSZ 49. cikk értelmében vett letelepedés szabadságával szembeni korlátozásnak minősülhetnek.
A hivatkozott portugál jogszabály értelmében a meg nem termelt értéktöbblet csak akkor adóköteles, ha a társaság Portugálián kívülre helyezi át a székhelyét és a tényleges irányítás központját, vagy ha másik tagállamban található telephelyre helyez át egyedi vagyontárgyakat, miközben a Portugálián belül végrehajtott ugyanilyen áthelyezések — vagyis a Portugálián belüli székhelyáthelyezés, vagy a központi ügyvezetés helyéről az ugyanazon tagállamon belüli leányvállalathoz való eszközáthelyezés — nem járnak semmilyen azonnali adójogi következménnyel.
A Bizottság nem vitatja a tagállamok olyan adószabályait, amelyek az azon személy által felhalmozott értéktöbbletre vonatkoznak, amely vagy aki belföldi illetőségűként személyes kötelezettsége folytán adóalany, és bármely államból szármató jövedelme után köteles adózni. A Bizottság szerint ugyanakkor a portugál jogszabálynak egységes feltételt kell alkalmaznia, és hogy az adófizetési kötelezettséget keletkeztető tényeknek — azaz az eszköz megszerzése vagy valamely, amortizációs kiigazítást igénylő tényező — meg kell egyezniük akkor is, ha a társasági székhelyet, tényleges irányítás helyét vagy vagyonelemeket Portugálián kívülre helyezik át, vagy ha azok belföldön maradnak.
A Bizottság úgy véli, hogy a társaságoknak jogosultnak kell lenniük arra, hogy másik tagállamba helyezzék át székhelyüket vagy egyedi eszközeiket, anélkül hogy túlságosan bonyolult és költséges eljárások alá kellene vetniük magukat. Az említett intézmény véleménye szerint nem igazolt a meg nem termelt értéktöbblet utáni adók azonnali behajtása valamely portugál társaság székhelye és tényleges irányítási helye másik tagállamba való áthelyezése, vagy a telephely portugáliai tevékenységének megszüntetése, illetve a Portugáliában birtokolt eszközök más tagállamba való áthelyezése esetén, amennyiben ugyanezen adó nem létezik hasonló belföldi helyzetekben.
Gondoskodni kell a meghatározott érintettek — azaz a hitelezők, a kisebbségi részvényesek és az adóhatóságok — jogainak különleges védelméről, de e védelmet a Bíróság által értelmezett arányosság elvének megfelelően kell biztosítani.
Ebben az összefüggésben a Portugál Köztársaság meghatározhatná például azon meg nem termelt értéktöbblet értékét, amely esetében fenntartja adóztatási joghatóságát, amennyiben ez nem vonja maga után az adó azonnali követelhetőségét, sem pedig az adófizetés elhalasztásával kapcsolatos feltételeket.
Ami az adóellenőrzés hatékonysága biztosításának és az adócsalás elleni küzdelemre irányuló célt illeti, e cél jogszerű, ugyanakkor elérhető lenne kevésbé korlátozó eszközökkel is, a tagállamok illetékes hatóságainak kölcsönös segítségnyújtásáról a közvetlen adóztatás területén szóló, 1977. december 19-i 77/799/EGK tanácsi irányelvben (1), vagy az egyes lefölözésekből, vámokból, adókból és egyéb intézkedésekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló, 2008. május 26-i 2008/55/EK tanácsi irányelvben (2) előírt mechanizmusok felhasználásával.
A Bizottság véleménye szerint a portugál szabályozás túllépi a kitűzött cél, vagyis az adórendszer hatékonysága biztosításának eléréséhez szükséges mértéket. Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy a portugál szabályozásnak ugyanazon kritériumot kell alkalmaznia akkor, ha a társasági székhelyet, a tényleges irányítás központját vagy a vagyoni elemeket Portugálián kívülre helyezik át, mint ha azok belföldön maradnak: az adó csak akkor hajtható be, amikor az eszközök értéknövekedése már bekövetkezett.
(1) HL L 336., 15. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 63. o.
(2) HL L 150., 28. o.