EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52019IE0936
Opinion of the European Economic and Social Committee on ‘Listening to the citizens of Europe for a sustainable future (Sibiu and beyond)’
Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Európa polgárainak meghallgatása a fenntartható jövő érdekében (Nagyszeben és a további lépések)
Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Európa polgárainak meghallgatása a fenntartható jövő érdekében (Nagyszeben és a további lépések)
HL C 228., 2019.7.5, p. 37–49
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
5.7.2019 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 228/37 |
Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Európa polgárainak meghallgatása a fenntartható jövő érdekében (Nagyszeben és a további lépések)
(2019/C 228/06)
Előadók: Vladimíra DRBALOVÁ
Peter SCHMIDT
Yves SOMVILLE
Elnökségi határozat: |
2018. 10. 16. |
Jogalap: |
az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése |
Elfogadás a plenáris ülésen: |
2019. 03. 20. |
Plenáris ülés száma: |
542 . |
A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) |
217/6/8 |
Európa polgárainak meghallgatása a fenntartható jövő érdekében
1. Bevezetés
1.1 |
Az EGSZB a tagjainak sokszínűségén keresztül hidat képez az uniós intézmények és a polgárok között, és ebben a minőségében egy ambiciózus jövőképet kíván előterjeszteni, amelyben Európa globális vezetővé válik a fenntartható fejlődés terén. |
1.2 |
Az Európai Unió megalapítása az egyik legsikeresebb béketeremtő, szociális és gazdasági projekt Európa történelmében. A mi Európánk az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a megkülönböztetésmentesség, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, a nemek közötti egyenlőség, a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok – köztük a kisebbségekhez tartozó személyek jogainak – tiszteletben tartása elvein alapul (1). Ezeknek az értékeknek a jövőben is az uniós fejlődés és szakpolitikák középpontjában kell állniuk. |
1.3 |
A hét évtizedes európai béke és stabilitás egyedülálló és történelmi vívmány. Ezt az európai projekt és az Európai Unió felépítése tette lehetővé, amely lépésenként megteremtette Európa népeinek unióját, és egy közös cél mentén egyesítette az európai államokat. Ez magyarázza azt, hogy az EU miért olyan vonzó projekt még mindig a tagjelölt országok és az uniós szomszédságpolitikában részt vevő országok számára. Mindazonáltal Európának fel kell készülnie az új geopolitikai fejleményekre. Az EGSZB-nek szerepet kell vállalnia az arra irányuló figyelemfelhívásban, hogy a békét nem lehet mindig magától értetődőnek venni. |
1.4 |
Az európai integráció magját az egységes piac, valamint annak valamennyi gazdasági, szociális és környezeti dimenziója adja. Ezért képesnek kell lennie arra, hogy megteremtse a fenntartható növekedést és innovációt, vonzóvá tegye a kontinenst a befektetések számára, és előmozdítsa vállalkozásainak fenntartható versenyképességét a globalizált piacokon. Fontos azonban elismerni, hogy az egységes piac pozitív hatása nem egyenlően oszlik meg, és nem minden állampolgár tudja élvezni az általa nyújtott gazdagságot. |
1.5 |
A fenntartható növekedés azt jelenti, hogy a növekedést nemcsak a mennyiségre, hanem – valójában még inkább – a minőségre is kell alapozni, ami azt jelenti, hogy (i) nem zsákmányolják ki a környezetet és a munkaerőt; (ii) tisztességes életkörülményeket teremtenek; (iii) a gazdasági növekedést nemcsak az éves forgalom alapján mérik, hanem a vagyonállomány és annak megoszlása szerint is; (iv) a Föld erőforrásainak határain belül mindenkinek a szükségleteit kielégítik; (v) olyan gazdaságokat fejlesztenek, amelyekben gyarapodhatunk, függetlenül attól, hogy ezek a gazdaságok növekednek-e vagy sem; és (vi) egy zárt körű jövedelemáramlást biztosítanak a háztartások, vállalkozások, bankok, kormányok és a kereskedelem között, amelyek mind a szociális és ökológiai kérdéseket figyelembe vevő módon működnek. Hiányzik azonban a jelenlegi modellből, hogy közösen kezeljük, illetve irányítsuk az energiát, a nyersanyagokat, a természeti környezetet, az emberi társadalmat, a hatalmat és a jólétet. Nem veszik figyelembe a gondozók – elsősorban a nők – által végzett nem fizetett munkát, pedig nélkülük egyetlen gazdaság sem tud működni (2). |
1.6 |
Eközben a fenntartható versenyképesség egy olyan modell, amely egyensúlyba hozza a gazdasági jólétet, a környezeti kérdéseket és a társadalmi befogadást. Ebben az összefüggésben a fenntarthatósági szempontból kiigazított globális versenyképességi mutatónak két új dimenziót kell figyelembe vennie – a környezeti és szociális dimenziót (3). |
1.7 |
Európa lényegét a négy szabadság, nevezetesen az áruk, a polgárok, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása adja, amelyek együttesen lehetővé teszik a kereskedelmet és a gazdasági fejlődést, a foglalkoztatást, a kreativitást és innovációt, a készségek megosztását és az infrastruktúra fejlesztését a távoli területeken. A jól működő gazdasági szabadságoknak és versenyszabályoknak együtt kell járniuk az alapvető szociális jogok érvényesülésével, de nem áshatják alá e jogokat. |
1.8 |
Mindazonáltal az EU még mindig rendkívüli belső és külső gazdasági, szociális, környezeti és politikai kihívásokkal néz szembe (4), amelyek a létét fenyegetik: az egységes piacon kialakuló protekcionizmus, szociális egyenlőtlenségek, populizmus, nacionalizmus és szélsőségesség (5), valamint a geopolitikai színtér jelentős átrendeződése és a nagy technológiai változások. |
1.9 |
A gyorsabb ütemben változó éghajlat, az összeomló biodiverzitás, az egyéb környezeti kockázatok, valamint a sikeres politikák megvalósításának kollektív kudarca szintén alapvető fenyegetést jelentenek Európa népessége, gazdasága és ökoszisztémái számára. Éppen ezért egy erős uniós stratégiát kell kialakítanunk az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendjének végrehajtására. Az egyenlőbb társadalmak jobb környezeti eredményt tudnak felmutatni, és nagyobb mértékben képesek arra, hogy fenntarthatóbbá váljanak. |
1.10 |
Egyértelműen foglalkozni kell azzal a polgárok által Európa-szerte megfogalmazott követeléssel, hogy színvonalas munkahelyekre van szükség, különösen a magas munkanélküliség, elsősorban ifjúsági munkanélküliség által sújtott vagy strukturális átalakulással szembesülő régiókban. Ez mindenkit – az intézményeket, kormányokat, szociális partnereket és más civil szervezeteket is – arra kötelez, hogy a színvonalas munkahelyek létrehozása érdekében újra meghatározza a fenntartható Európa koncepcióját. |
1.11 |
A színvonalas munkahelyek létrehozására irányuló erőfeszítések és – például a duális rendszer keretében – a megfelelő készségek kialakítása érdekében továbbfejlesztett oktatási rendszerek összehangolásán keresztül sürgősen javítani kell a munkaerőpiachoz való hozzáférésen. |
1.12 |
A szociális és környezeti dimenziók elválaszthatatlanok, a gazdaságnak pedig támogatnia kell a társadalmi, gazdasági és kulturális megújulást, nem utolsósorban azáltal, hogy előmozdítja és fejleszti a kulcsfontosságú készségeket és a nagyobb fokú diverzifikációt. Az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendjének arra kell bátorítania a magánszektort, hogy járuljon hozzá a fenntartható gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi célkitűzésekhez, elősegítve ezzel a jóllét igazságos és fenntartható növekedését mindenki számára, támogatva ugyanakkor a szociális, emberi és munkavállalói jogok védelmét (6). |
1.13 |
Minden uniós politikában teljes mértékben el kell ismerni az európai projekt kulturális dimenzióját a maga sokszínűségében. Ez együtt jár a kulturális örökség megértésével és előmozdításával, a kulturális és kreatív dimenzió oktatásba történő beépítésével, valamint a kortárs alkotás támogatásával, ami a kohézió és fejlődés egyik mozgatórugója. |
1.14 |
A fenntarthatóság egy jövőbe tekintő folyamat, amelyet erős politikai szándéknak és a fenntartható Európai Unió kialakítása melletti elhatározásnak kell vezérelnie, ami azon alapul, hogy egy ellenállóképes és együttműködésen alapuló, erőforrás-hatékony, alacsony szén-dioxid-kibocsátású, valamint a társadalmi befogadáson alapuló jövő felé indítjuk el gazdaságainkat (7), ahol a kormányok, vállalatok, munkavállalók, polgárok és fogyasztók magatartását, intézkedéseit és döntéseit az vezérli, hogy felelős módon figyelembe veszik azok gazdasági, környezeti és szociális hatásait.
|
2. A polgárok Európája
2.1 |
Az európai polgárok szemében Európa egyre kevésbé megoldás, sokkal inkább probléma. A nacionalizmus és a protekcionizmus aktuális fenyegetést jelentenek. Az identitás és az értékek elvesztésével szembesülve – és mivel elhanyagolta az európai projekt kulturális dimenzióját – Európának nem sikerül válaszokat adnia a helyi és globális problémákra. |
2.2 |
Nagyon fontos, hogy elismerjük a polgárok jogos aggályait, és ösztönözzük demokratikus részvételüket, különösen a fiatalokét. Döntő jelentőségű, hogy javítsuk és megreformáljuk az Unió meglévő részvételi mechanizmusait és konzultációs eljárásait. Az ifjúsági ügyek részei többek között a szociális jogok európai pillérének, az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjének és fenntartható fejlődési céljainak.
|
3. Szociális Európa
3.1 |
Az európai szociális modellnek megbízható és méltányos védelmet kell nyújtania minden polgár számára, miközben enyhítenie kell a szegénységet, és mindenkinek lehetőséget kell biztosítania a boldogulásra. A tisztességes jövedelmeknek csökkenteniük kell a szakadékot a vagyonosok és a hátrányos helyzetűek között, és biztosítaniuk kell a jó életminőséget. Mindenkinek részesülnie kell a tisztességes munkára vonatkozó normák, az egyenlőség, a fokozott jóllét és az egészség terén mind az országokon belül és az országok között, mind pedig a nemzedékek között csökkenő egyenlőtlenségek nyújtotta előnyökből. Társadalmi befogadás és szociális védelem, színvonalas munkahelyek, nemek közötti egyenlőség, a jó minőségű, megfizethető és hozzáférhető közegészségügy és egészségügyi ellátás, hozzáférés a megfizethető és jó minőségű lakhatáshoz, környezeti igazságosság, jó minőségű közoktatás és egyenlő hozzáférés a kultúrához: ezeknek kell képezniük a nemzeti és európai politikai menetrendet vezérlő elveket.
|
4. Fenntartható környezet
4.1 |
Továbbra is a környezeti kockázatok uralják az éves globális kockázatészlelési felmérés (GRPS) eredményeit. Az idén a valószínűség tekintetében három, a hatás tekintetében négy környezeti kockázat szerepelt az első öt kockázat között. A szélsőséges időjárás volt a legnagyobb aggodalomra okot adó kockázat, viszont a felmérés válaszadóit egyre jobban aggasztja a környezetvédelmi politika kudarca: „az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás kudarca” Párizs után visszaesett a rangsorban, az idén azonban – a hatást tekintve – a második helyre ugrott vissza (17). |
4.2 |
Sem élet, sem munka, sem vállalkozói tevékenység nem lesz egy halott bolygón. A biodiverzitás összeomlása és az éghajlatváltozás miatt ezért megkerülhetetlen, hogy az EU színvonalas munkahelyeket hozzon létre (18), és a munkáltatóknak, a munkavállalóknak és a civil társadalom egyéb képviselőinek is kedvező megoldást adjon. Az alkalmazkodás késleltetése, vagy az, ha egyáltalán nem teszünk intézkedést, jelentősen növelheti az éghajlatváltozás teljes költségét (19), és halálos hatása lehet a biológiai sokféleségre, azon belül pedig az emberiségre is. |
4.3 |
Az európai klímavédelmi finanszírozási paktum tervezetéről több éve folyik a vita, és még ma is megbeszélések tárgyát képezi. Ez a paktum lehetővé tenné, hogy az EU fenntartsa vezető szerepét a fenntartható fejlődésben és az éghajlatváltozás elleni küzdelemben (20).
|
5. Az európai vállalkozások mint a fenntarthatóság erősebb globális vezető szereplői
5.1 |
A vállalkozások a társadalmi és környezeti fejlődés támogatói, a fenntartható versenyképesség pedig szükséges előfeltétele annak, hogy a vállalatok betölthessék szerepüket a társadalomban. A vállalatok egyre inkább fenntartható módon működnek, hogy – sajátos körülményeik és saját erőforrásaik alapján, valamint érdekelt feleikkel együttműködve – nyomon kövessék, értékeljék és jelentsék üzleti tevékenységeik társadalmi, környezeti, fogyasztóvédelmi és emberi jogi hatásait. Európának ezért egy olyan megközelítést kell alkalmaznia politikáiban, amely összhangban van azzal a törekvésével, hogy globális vezető szerepre tegyen szert a fenntartható fejlődés terén. Már vannak éllovasok az európai vállalatok körében, azonban ambiciózusabbnak kell lenniük, és el kell terjeszteniük ezt a fenntartható gondolkodásmódot a teljes értékláncban, bátorítva különösen a kkv-kat. |
5.2 |
Az új modellek sokasága átalakítja a termelők, forgalmazók és fogyasztók közötti viszonyt. Ezen új modellek némelyike (például a funkcionális gazdaság, a megosztáson alapuló gazdaság és a felelős finanszírozás) megpróbálja kezelni az emberek és a bolygónk előtt álló többi fontos kihívást is, amelyeknek döntő szerepe van a fenntartható fejlődésben, mint amilyen a társadalmi igazságosság, a részvételen alapuló kormányzás, valamint az erőforrások és a természeti tőke megőrzése.
|
6. Szabad és tisztességes kereskedelem
6.1 |
Az EU kereskedelempolitikája olyan kulcstényező, amely az egész Unióban érvényesül, és valóban egyesíti valamennyi tagállamot. A kereskedelempolitika segített az EU-nak abban, hogy a partnereinek széles körével folytatott kereskedelmen keresztül növelje a jólétét. Napjainkban az EU a világkereskedelem egyik vezető ereje, több mint 30 millió munkahely kapcsolódik a nemzetközi kereskedelemhez (25), továbbá az Uniónak jelentős szerepe van a szolgáltatások kereskedelmében, és például az USA-val jelentős kereskedelmi többletet ért el az árukereskedelem terén (2018 első 11 hónapjában több mint 107,9 milliárd euró). Mindeközben az EU megtestesíti és – a kereskedelmen keresztül – előmozdítja a társadalmi befogadás és a környezetvédelem értékeit, amelyeknek létfontosságú szerepe van a fenntartható globalizáció formálásában – másképpen megfogalmazva a globalizáció olyan formájáról van szó, amely nemcsak a nagyvállalatoknak és a befektetőknek kedvez, hanem az átlagpolgároknak, a munkavállalóknak, a mezőgazdasági termelőknek, a fogyasztóknak és a kkv-knak is. |
6.2 |
Az EU – többoldalú és kétoldalú kapcsolataiban és egyoldalúan is – egy olyan kereskedelempolitikai koncepciót kíván előmozdítani, amely összekapcsolja a piacra jutás hagyományos merkantilista megközelítését (tarifális és nem tarifális akadályok) a fenntartható fejlődési célokkal, összhangban az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel. |
6.3 |
Az uniós kereskedelempolitika a belső tanácsadó csoportok közreműködésének köszönhetően megerősítette a civil társadalom szerepét mind a tárgyalások, mind pedig a végrehajtás szakaszában. Az EGSZB támogatja mindazoknak a szervezeteknek a professzionalizálódását, amelyek lehetővé teszik a polgárok számára, hogy jobban hallassák hangjukat a kereskedelmi megállapodások tartalmának megfogalmazása során, és nagyobb ellenőrzést gyakoroljanak azzal kapcsolatban, hogy a kereskedelmi partnerek betartják-e a „kvalitatív” kötelezettségvállalásokat és normákat (26).
|
7. Közjavak és közszolgáltatások
7.1 |
A szociális jogok európai pillérének 20. alapelve szerint „Mindenkinek joga van a jó minőségű alapvető szolgáltatásokhoz, többek között a vízellátáshoz, a szennyvízelvezetéshez, a közlekedéshez, a pénzügyi szolgáltatásokhoz és a digitális távközléshez” (28). Ezek a szolgáltatások nem működhetnek csak a versenyre és a piacra vonatkozó közös szabályok alapján: egyedi szabályokra van szükség annak biztosítása érdekében, hogy minden polgár megfizethető hozzáférést kapjon ezekhez a szolgáltatásokhoz, amelyeket alapvető szolgáltatásoknak tekintenek és az Unió közös értékeiként ismernek el (29).
|
8. Méltányos adózás
8.1 |
Az EU-ban az adópolitika két részből áll: a közvetlen adózásból, amely változatlanul a tagállamok kizárólagos hatáskörében van, illetve a közvetett adózásból, amely az egységes piacon belül az áruk szabad mozgását és a szolgáltatásnyújtás szabadságát érinti. A közvetlen adózással kapcsolatban azonban az Unió létrehozott néhány harmonizált szabványt a társaságok és a magánszemélyek adózására vonatkozóan, miközben a tagállamok közös intézkedéseket hoztak az adókikerülés és a kettős adóztatás megelőzésére. Az EU-nak ugyanakkor továbbra is elő kell mozdítania egy olyan méltányos adórendszert, amely megköveteli, hogy a magánszemélyek és a jogi személyek arányosan adózzanak jövedelmük és nyereségük után. Ami a közvetett adózást illeti, az EU koordinálja és harmonizálja a hozzáadottérték-adóval (héa) és a jövedéki adókkal kapcsolatos jogszabályokat. Biztosítja, hogy a belső piaci versenyt ne torzítsák az eltérő közvetettadó-mértékek és olyan rendszerek, amelyek egy-egy országban egyes vállalkozásokat tisztességtelen előnyhöz juttatnak másokkal szemben. |
8.2 |
Az átláthatatlanság, a hátrányos megkülönböztetés, a versenytorzítás és a káros adózási gyakorlatok mind növelik a gazdasági egyenlőtlenségeket és visszafogják a beruházásokat és a munkahelyteremtést, ami társadalmi elégedetlenséghez, bizalmatlansághoz és demokratikus deficithez vezet. Ezért volna szükség egy olyan méltányos uniós adópolitikára, amely nem ellentétben, hanem összhangban áll a fenntarthatóságot célzó átfogó stratégiával. Ennek célja a gazdasági és szociális konvergencia, a társadalmi kohézió és a fenntartható fejlődésbe való beruházások előmozdítása.
|
9. Kormányzás
9.1 |
A fenntartható fejlődés irányába mutató átalakulás előmozdítása új kormányzási megközelítést, valamint új szabályokat és eszközöket követel meg az uniós politikák meghatározásakor és végrehajtásakor. A fenntartható fejlődéshez olyan holisztikus, minden ágazatra kiterjedő politikára van szükség, amely biztosítja a gazdasági, társadalmi és környezeti kihívások együttes kezelését.
|
10. A migrációs politika átfogó megközelítése
10.1 |
A fenntartható Európa jövőjéről folytatott vita során nem hagyhatjuk figyelmen kívül a migrációval kapcsolatos európai megközelítést. A demográfiai tendenciák azt mutatják, Európának szüksége lesz migránsokra, azok tehetségére, készségeire és vállalkozói képességeikre. A harmadik országokkal szorosan együttműködve sürgősen meg kell változtatni a migrációval kapcsolatos diskurzust és politikákat annak biztosítása érdekében, hogy tényeken alapuló racionális vitát folytassanak. A bevándorlókra és a menekültekre úgy kellene tekinteni, mint akik nem veszélyt, hanem lehetőséget jelentenek az európai gazdasági és társadalmi modell számára (37). E célból átfogó megközelítést és stratégiát kell kialakítani a migrációra vonatkozóan.
|
11. Az EU költségvetése
11.1 |
Az EGSZB elismeri azoknak a programoknak a magas európai hozzáadott értékét, amelyekre az Európai Bizottságnak a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretre irányuló javaslatai a fő kiadásnövekedéseket összpontosítják (K+F+I, Erasmus+). Ugyanakkor az EGSZB-nek kétségei vannak azzal kapcsolatban, hogy ezekre a növekedésekre az Európai Regionális Fejlesztési Alapra (ERFA), a kohéziós politikára és a közös agrárpolitikára (KAP) szánt források jelentős csökkentése árán kell-e sort keríteni – az uniós költségvetés csökkentését célzó erőfeszítések miatt, amelyek következtében a jelenlegi, az EU-27 bruttó nemzeti jövedelmének (GNI) 1,16%-át kitevő költségvetés a GNI mindössze 1,11%-ára csökken a 2020 utáni időszakra szóló többéves pénzügyi keretben. |
11.2 |
Az EGSZB-nek kétségei vannak a KAP-ra vonatkozó tervezett kötelezettségvállalások javasolt csökkentését illetően. Ezek a csökkentések lehetetlenné teszik a KAP új reformja átfogó célkitűzései egyikének, a fenntartható vidékfejlesztés modelljének, valamint az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövőjéről szóló, a közelmúltban közzétett bizottsági közleményben foglalt további célkitűzéseknek a megvalósítását. |
11.3 |
Az EGSZB sajnálja, hogy az Európai Bizottság javaslata a jelek szerint túlságosan is a status quo fenntartására irányul, és hogy abban az Unió előtt álló új kihívások jellege és léptéke, valamint az EU törekvései és az ezek eléréséhez rendelkezésre álló erőforrások nincsenek összhangban. |
11.4 |
Az emberek nemzeti és európai demokratikus intézményekkel szembeni bizalmatlansága olyan politikai mozgalmak kialakulásához vezet, amelyek kétségbe vonják a demokratikus értékeket és elveket, és magának az EU-nak a létjogosultságát is. Ezek a politikai mozgalmak ma már néhány uniós tagállam kormányában is helyet kaptak.
|
12. Kommunikáció
12.1 |
Megfelelő kommunikáció hiányában még a legambiciózusabb uniós politikai elképzelések és programok sem segítenek abban, hogy áthidalják az Unió és a polgárai között jelenleg húzódó szakadékot. |
12.2 |
Az uniós szintű kezdeményezések, tevékenységek és döntések és ezek polgárok általi fogadtatása közötti összhang hiánya ahhoz az ördögi körhöz vezet, hogy a polgárok tájékozatlanok vagy rosszul tájékozottak, ami viszont a populizmus térnyerését eredményezi a tagállamok többségében. Ugyanakkor az Európa-ellenes hangulat kialakulását tapasztaljuk a lakosság bizonyos szegmenseiben, ami aláássa az európai projekt építése terén végzett folyamatos munkát. |
12.3 |
Ezért sürgősen átfogó kommunikációs stratégiát kell kidolgozni minden uniós intézmény számára valamennyi szinten, a civil társadalom szereplőit is beleértve, hogy fellépjünk ezen információhiánnyal, valamint a szándékosan megtévesztő információkkal szemben. |
12.4 |
A felülről építkező megközelítés elkerülése érdekében a hatékony kommunikációs politikának a tájékoztatást adók és a tájékoztatást kapók közötti valódi párbeszéd formájában kell megvalósulnia. |
12.5 |
Az európai témákkal kapcsolatos érdemi, hiteles és szemléletes tájékoztatás elősegíti a figyelemfelhívást, és megteremti az érdeklődést az európai ügyek iránt. |
12.6 |
Az EGSZB-nek az EU és a polgárai közötti hídként 350 tagjával elő kell segítenie ezen összehangolt intézkedéseket. Az EGSZB tagjainak sokszínűsége nagy előnyt jelent azon a téren, hogy Európában mindenhol a lehető legtöbb polgárral vegyük fel a kapcsolatot. Különös figyelmet kell fordítani a fiatalokra.
|
Kelt Brüsszelben, 2019. március 20-án.
az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság
elnöke
Luca JAHIER
(1) Az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke.
(2) A fenntartható növekedésnek ez a meghatározása Kate Raworthtől származik, aki az Oxfordi Egyetem Környezetváltozási Intézetének munkatársa. Ő alkotta meg a „doughnut economics” (fánkgazdaság) koncepcióját, a növekedésközpontú gazdaság áttörő jelentőségű alternatíváját és a 21. század új fenntartható gazdasági modelljét, amely segíthet véget vetni az egyenlőtlenségnek – https://www.kateraworth.com/doughnut/.
(3) Ez a fogalommeghatározás Sten Thore és Ruzanna Tarverdyan fenntartható versenyképességről szóló munkáján alapul: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0040162516000664?via%3Dihub.
(4) Az EGSZB 2017. október 18-i véleménye: „Átállás egy fenntarthatóbb európai jövőre” (HL C 81., 2018.3.2., 44. o.)
(5) Az Európai Parlament 2018. október 25-i állásfoglalása az újfasiszta erőszak fokozódásáról Európában.
(6) Az EGSZB 2017. december 7-i véleménye: „A kereskedelem és a beruházások fő szerepe a fenntartható fejlesztési célok teljesítése és végrehajtása terén” (HL C 129., 2018.4.11., 27. o.).
(7) Az EGSZB 2016. szeptember 21-i véleménye: „Fenntartható fejlődés: az uniós külső és belső politikák feltérképezése” (HL C 487., 2016.12.28., 41. o.).
(8) Az EGSZB 2012. november 14-i véleménye: „A Lisszaboni Szerződés 11. cikke (1) és (2) bekezdésének végrehajtására vonatkozó elvek, eljárások és intézkedések” (HL C 11., 2013.1.15., 8. o.).
(9) Az EGSZB 2016. július 13-i véleménye: „Az európai polgári kezdeményezés (felülvizsgálat)” (HL C 389., 2016.10.21., 35. o.).
(10) A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás a 2016–2018-as időszakra szóló uniós ifjúsági munkatervről,
Eurochild Child Participation Strategy, 2017. április 5.,
Az ENSZ ifjúsági programja – Youth Participation in Development – Summary Guidelines for Development Partners.
(11) Az EGSZB 2018. október 18-i véleménye: „Az Európai Bizottság közleménye: A fiatalok bevonása, összekapcsolása és felelősségvállalásának ösztönzése: az EU új ifjúsági stratégiája” (HL C 62., 2019.2.15., 142. o.).
(12) Az EGSZB 2015. szeptember 17-i véleménye: „A Lisszaboni Szerződés javítása” (HL C 13., 2016.1.15., 183. o.).
(13) Az EGSZB 2017. július 5-i állásfoglalása: „Az Európai Bizottság Európa jövőjéről szóló fehér könyve és kapcsolódó témák” (HL C 345., 2017.10.13. 11. o.).
(14) A munka jövőjével foglalkozó ILO globális bizottság – Work for a brighter future, 2019. január 22.
(15) Az EGSZB 2019. február 20-i véleménye – Az Európai Bizottság közleménye – 2019. évi éves növekedési jelentés: Egy erősebb Európáért, amely képes szembenézni a globális bizonytalansággal (HL C 190., 2019.6.5., 24. o.).
(16) Az Európai Bizottság vitaanyaga: Fenntartható Európa 2030-ra, 2019. január 30.
(17) The Global Risk Report 2019 jelentés a Világgazdasági Fórum számára – összefoglaló.
(18) Az EGSZB 2017. január 25-i véleménye: „A szociális jogok európai pillére” (HL C 125., 2017.4.21., 10. o.).
(19) Az OECD 2016. szeptember 2-i jelentése: The economic consequences of Climate Change.
(20) Az EGSZB 2018. október 17-i véleménye: „Európai klímavédelmi finanszírozási paktum” ( HL C 62., 2019.2.15., 8. o.).
(21) Az EGSZB 2015. július 2-i véleménye: A Párizsi Jegyzőkönyv – terv a globális éghajlatváltozás 2020 utáni kezelésére (HL C 383., 2015.11.17., 74. o.).
(22) Az EGSZB 2017. december 6-i véleménye: „A civil társadalom hozzájárulása egy átfogó uniós élelmiszer-politika kidolgozásához” (HL C 129., 2018.4.11., 18. o.).
(23) Az EGSZB 2016. április 27-i véleménye a körforgásos gazdaságra vonatkozó intézkedéscsomagról (HL C 264., 2016.7.20., 98. o.).
(24) Manifesto for a Sustainable Europe for its Citizens, 2018. szeptember 28.
(25) Az Európai Bizottság 2015. október 14-i közleménye: A mindenki számára előnyös kereskedelem.
(26) Az EGSZB 2019. január 23-i véleménye: A belső tanácsadó csoportok szerepe a szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtásának nyomon követésében( HL C 159., 2019.5.10., 28. o.).
(27) Az EGSZB 2019. január 23-i véleménye: A WTO megreformálása a világkereskedelmi fejleményekhez való alkalmazkodás érdekében (HL C 159., 2019.05.10., 15. o.).
(28) Ezek a szolgáltatások, amelyeket az Európai Bizottság „alapvető szolgáltatásokként” ír le, és amelyek nem mind szerepelnek a 20. alapelvben, a közszolgáltatási kötelezettség alá tartozó „általános érdekű szolgáltatások” körébe tartoznak. Az „alapvető szolgáltatások” fogalmát az uniós jog nem ismeri, hanem csak a közszolgáltatásokkal (közlekedés) és az általános érdekű szolgáltatásokkal (gazdasági, nem gazdasági) foglalkozik.
(29) Az EGSZB jelenleg dolgozik „A szociális pillér hatékonyabb végrehajtása az alapvető szolgáltatások előmozdítása révén” című saját kezdeményezésű véleményén, mely a nagyszebeni csúcstalálkozóhoz és a további munkákhoz való hozzájárulásának részét képezi.
(30) Az EGSZB 2018. október 17-i véleménye: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Szociális Alap Pluszról (ESZA+) (HL C 62., 2019.2.15., 165. o.).
(31) Az EGSZB 2017. szeptember 20-i véleménye: „A tisztességes versenyt és a gazdasági növekedést támogató adórendszer” (HL C 434., 2017.12.15., 18. o.).
(32) Lásd a 31. lábjegyzetet.
(33) Az EGSZB 2017. szeptember 20-i véleménye a közös (összevont) társaságiadó-alapról (HL C 434., 2017.12.15., 58. o.).
(34) Az EGSZB 2018. július 12-i véleménye a digitális gazdaságban működő multinacionális vállalatok nyereségének megadóztatásáról (HL C 367., 2018.10.10., 73. o.).
(35) Lásd a 22. lábjegyzetet.
(36) Az EGSZB 2017. december 7-i véleménye: „A közösségvezérelt helyi fejlesztésre irányuló megközelítés előnyei az integrált helyi és vidékfejlesztés szempontjából” (HL C 129., 2018.4.11., 36. o.).
(37) Az EGSZB 2018. december 12-i véleménye: „A bevándorlás és az integráció elmaradásának költségei” (HL C 110., 2019.3.22., 1. o.).
(38) A saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport zárójelentése és ajánlásai az EU jövőbeli finanszírozásáról, 2016. december.
(39) Az EGSZB 2018. szeptember 19-i véleménye a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL C 440., 2018.12.6., 106. o.).
MELLÉKLET
A következő módosító indítványokat, amelyeknél a támogató szavazatok száma az összes leadott szavazat legalább egynegyede volt, a vita során elutasították (eljárási szabályzat 39. cikk (2) bekezdés):
a) 1.5. pont
A következőképpen módosítandó:
A fenntartható növekedés azt jelenti, hogy a növekedést nemcsak a mennyiségre, hanem – valójában még inkább – a minőségre is kell alapozni, ami azt jelenti, hogy (i) nem zsákmányolják ki a környezetet és a munkaerőt; (ii) tisztességes életkörülményeket teremtenek; (iii) a gazdasági növekedést nemcsak az éves forgalom alapján mérik, hanem a vagyonállomány és annak megoszlása szerint is; (iv) a Föld erőforrásainak határain belül mindenkinek a szükségleteit kielégítik; (v) olyan gazdaságokat fejlesztenek, amelyekben gyarapodhatunk, függetlenül attól, hogy ezek a gazdaságok növekednek-e vagy sem; és (vi) egy zárt körű jövedelemáramlást biztosítanak a háztartások, vállalkozások, bankok, kormányok és a kereskedelem között, amelyek mind a szociális és ökológiai kérdéseket figyelembe vevő módon működnek. Hiányzik azonban a jelenlegi modellből, hogy közösen kezeljük, illetve irányítsuk az energiát, a nyersanyagokat, a természeti környezetet, az emberi társadalmat, a hatalmat és a jólétet. Nem veszik figyelembe a gondozók – elsősorban a nők – által végzett nem fizetett munkát, pedig nélkülük egyetlen gazdaság sem tud működni. A fenntartható növekedés fogalma olyan növekedést jelent, amely nemcsak gazdasági, hanem társadalmi és környezeti megfontolásokat is magában foglal. Az elmúlt években különböző gazdasági modellek jelentek meg, például a „fánkgazdaságtan”, amelynek célja, hogy minden ember alapvető szükségletét (12 „társadalmi alappillér” szerint) bolygónk erőforrásait (melyeket a bolygó tűrőképességének 9 határvonala határoz meg) tiszteletben tartva lehessen kielégíteni. Ennek megfelelően javaslatok születtek a növekedés „GDP-n túli” mutatókkal történő mérésére.
Indokolás
A cél annak tisztázása, hogy a törölt szöveg nem a fenntartható növekedés általánosan elfogadott meghatározása, hanem a lábjegyzetben említett, Kate Raworth által bemutatott gazdasági modellre utal. Valójában a szöveg sem e „fánkmodell” alapgondolatát írja le, hanem csak ahhoz kapcsolódó előfeltételeket, jellemzőket, következményeket és mérési szempontokat vonultat fel.
A szavazás eredménye:
Mellette |
: |
75 |
Ellene |
: |
132 |
Tartózkodott |
: |
11 |
b) 1.6. pont
A következőképpen módosítandó:
Eközben a fenntartható versenyképesség fogalma egy olyan modellre utal, amely egyensúlyba hozza a gazdasági jólétet, a környezeti kérdéseket és a társadalmi befogadást. Ebben az összefüggésben Ezt tükrözi például a Világgazdasági Fórum fenntarthatósági szempontból kiigazított globális versenyképességi mutatója nak két új dimenziót kell figyelembe vennie – a környezeti és szociális dimenziót.
Indokolás
A fenntarthatósági szempontból kiigazított globális versenyképességi mutató konkrétan figyelembe veszi a környezeti és a szociális dimenziót.
A szavazás eredménye:
Mellette |
: |
64 |
Ellene |
: |
147 |
Tartózkodott |
: |
13 |
c) Az 1.14. pont utáni keretes szövegrész második franciabekezdése
A következőképpen módosítandó:
A versenyképesség és a fenntarthatóság nem egymással ellentétes fogalmak, mindaddig, amíg a szociális és környezeti szempontok szerves részét képezik a termékek és szolgáltatások piaci értékelésének versenyképesség fogalommeghatározásának. A versenyképességet nem szabad csak a mennyiségen és az árképzésen keresztül meghatározni, hanem lehetőleg figyelembe kell venni az európai értékeket, a minőséget és a fenntarthatóságot is.
Indokolás
A piaci versenyképesség nem függ a fogalommeghatározástól.
A szavazás eredménye:
Mellette |
: |
66 |
Ellene |
: |
148 |
Tartózkodott |
: |
9 |
d) Az 1.14. pont utáni keretes szövegrész ötödik franciabekezdése
A következőképpen módosítandó:
Az európai vállalatoknak, munkavállalóknak, fogyasztóknak és az egész civil társadalom szereplőinek vállalniuk kell szerepüket és felelősségüket, és vezetőként kell cselekedniük a világ többi része előtt a fenntarthatóság kérdésében, amikor egyetlen Földünk korlátait tiszteletben tartva újra meghatározzuk európai rendszerünk versenyképességét és gazdasági fenntarthatóságát.
Indokolás
A civil társadalom összes szereplőjének fel kell vállalnia szerepét és felelősségeit. Ez mindenféle definíciótól függetlenül igaz.
A szavazás eredménye:
Mellette |
: |
56 |
Ellene |
: |
138 |
Tartózkodott |
: |
9 |