EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32017D1324
Decision (EU) 2017/1324 of the European Parliament and of the Council of 4 July 2017 on the participation of the Union in the Partnership for Research and Innovation in the Mediterranean Area (PRIMA) jointly undertaken by several Member States
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2017/1324, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2017, unionin osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämään Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuteen (PRIMA)
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2017/1324, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2017, unionin osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämään Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuteen (PRIMA)
EUVL L 185, 18.7.2017, p. 1–15
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force: This act has been changed. Current consolidated version: 09/05/2024
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Corrected by | 32017D1324R(01) | (MT) | |||
Modified by | 32024D1167 | Korvaus | artikla 5 kohta 6 | 09/05/2024 | |
Modified by | 32024D1167 | Korvaus | artikla 14 | 09/05/2024 | |
Modified by | 32024D1167 | Lisäys | artikla 11a | 09/05/2024 | |
Modified by | 32024D1167 | Korvaus | artikla 3 kohta 2 | 09/05/2024 | |
Modified by | 32024D1167 | Korvaus | artikla 7 | 09/05/2024 | |
Modified by | 32024D1167 | Korvaus | artikla 2 kohta 1 | 09/05/2024 | |
Modified by | 32024D1167 | Korvaus | artikla 12 kohta 2 | 09/05/2024 | |
Modified by | 32024D1167 | Korvaus | artikla 4 kohta 1 alakohta (b) | 09/05/2024 | |
Modified by | 32024D1167 | Korvaus | artikla 11 kohta 4 | 09/05/2024 | |
Modified by | 32024D1167 | Korvaus | artikla 4 kohta 6 | 09/05/2024 | |
Modified by | 32024D1167 | Lisäys | artikla 11 kohta 3a | 09/05/2024 | |
Modified by | 32024D1167 | Korvaus | artikla 6 | 09/05/2024 | |
Modified by | 32024D1167 | Korvaus | artikla 4 kohta 2 alakohta (c) | 09/05/2024 | |
Modified by | 32024D1167 | Korvaus | artikla 4 kohta 1 alakohta (c) | 09/05/2024 | |
Modified by | 32024D1167 | Korvaus | artikla 8 kohta 2 Teksti | 09/05/2024 | |
Modified by | 32024D1167 | Korvaus | artikla 1 | 09/05/2024 | |
Modified by | 32024D1167 | Korvaus | artikla 12 kohta 4 | 09/05/2024 | |
Modified by | 32024D1167 | Korvaus | artikla 12 kohta 5 | 09/05/2024 | |
Modified by | 32024D1167 | Korvaus | artikla 3 kohta 1 | 09/05/2024 | |
Modified by | 32024D1167 | Korvaus | artikla 8 kohta 1 | 09/05/2024 | |
Modified by | 32024D1167 | Korvaus | artikla 5 kohta 1 | 09/05/2024 | |
Modified by | 32024D1167 | Korvaus | artikla 4 kohta 3 | 09/05/2024 | |
Modified by | 32024D1167 | Lisäys | artikla 9 kohta 3 | 09/05/2024 | |
Modified by | 32024D1167 | Korvaus | artikla 12 kohta 3 | 09/05/2024 | |
Modified by | 32024D1167 | Korvaus | artikla 11 kohta 5 | 09/05/2024 | |
Modified by | 32024D1167 | Korvaus | artikla 4 kohta 1 alakohta (d) | 09/05/2024 | |
Modified by | 32024D1167 | Korvaus | artikla 10 kohta 1 | 09/05/2024 |
18.7.2017 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 185/1 |
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2017/1324,
annettu 4 päivänä heinäkuuta 2017,
unionin osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämään Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuteen (PRIMA)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 185 artiklan ja 188 artiklan toisen kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
sekä katsovat seuraavaa:
(1) |
Komissio korosti 3 päivänä maaliskuuta 2010 antamassaan tiedonannossa ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” tarvetta luoda osaamiseen ja innovointiin tehtäville investoinneille suotuisat olosuhteet älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun aikaansaamiseksi unionissa. Sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat hyväksyneet kyseisen strategian. |
(2) |
Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous tunnusti 28 päivänä heinäkuuta 2010 ja 18 päivänä joulukuuta 2013 antamissaan päätöslauselmissa, että oikeus turvalliseen ja puhtaaseen juomaveteen ja jätevesihuoltoon on ihmisoikeus, joka on välttämätön täysimääräisen elämästä nauttimisen kannalta. Se myös kehotti toteuttamaan vaiheittain ihmisoikeuden turvalliseen juomaveteen ja korosti kansainvälisen yhteistyön tärkeää merkitystä tässä yhteydessä. |
(3) |
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (3) perustettiin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma (2014–2020), jäljempänä ’Horisontti 2020’. Horisontti 2020:n tavoitteena on vaikuttaa entistä voimakkaammin tutkimukseen ja innovointiin sekä samalla tukea kestävää kehitystä vahvistamalla julkisen sektorin sisäisiä kumppanuuksia, esimerkiksi siten, että unioni osallistuu useiden jäsenvaltioiden käynnistämiin ohjelmiin. |
(4) |
Julkisen sektorin sisäisten kumppanuuksien avulla olisi pyrittävä kehittämään tiiviimpiä synergiaetuja, lisäämään koordinointia ja välttämään tarpeetonta päällekkäisyyttä unionin, kansainvälisissä, kansallisissa ja alueellisissa tutkimus- ja innovointiohjelmissa, ja niiden olisi noudatettava täysin Horisontti 2020:n yleisiä periaatteita, etenkin avoimuuteen ja läpinäkyvyyteen liittyviä, jotta voidaan vahvistaa tutkimusta ja innovointia kestävän kehityksen edistämiseksi. |
(5) |
Asetuksen (EU) N:o 1291/2013 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuden (PRIMA) puitteissa toteutettavissa tutkimus- ja innovointitoimissa on keskityttävä yksinomaan siviilisovelluksiin. |
(6) |
Asetuksessa (EU) N:o 1291/2013 määritellään ”elintarviketurva, kestävä maatalous ja metsätalous, merien, merenkulun ja sisävesien tutkimus, biotalous” ja ”ilmastotoimet, ympäristö, resurssitehokkuus ja raaka-aineet” kahdeksi ensisijaisista yhteiskunnallisista haasteista, joihin on vastattava tukemalla investointeja tutkimukseen ja innovointiin. Lisäksi asetuksella (EU) N:o 1291/2013 tunnustetaan, että kyseisiin haasteisiin vastaamiseen tarkoitettuja tutkimus- ja innovointitoimia on tarkoitus toteuttaa unionin tasolla ja laajemmin, ottaen huomioon ilmaston ja ympäristön valtioiden rajat ylittävä ja maailmanlaajuinen luonne, niiden mittakaava ja monimutkaisuus sekä elintarvikkeiden ja maatalouden toimitusketjun kansainvälinen ulottuvuus. |
(7) |
Asetuksessa (EU) N:o 1291/2013 todetaan, että kansainvälinen yhteistyö kolmansien maiden kanssa on tarpeen, jotta voidaan vastata yhteisiin haasteisiin tehokkaasti. Tutkimuksen ja innovoinnin alalla tehtävä kansainvälinen yhteistyö on keskeinen näkökohta unionin kansainvälisissä sitoumuksissa, ja se on tärkeässä roolissa unionin ja Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden välisissä kumppanuuksissa. Välimeren alue on tältä osin unionille strategisesti merkittävä politiikan, talouden, kulttuurin, tieteen ja ympäristön näkökulmasta. |
(8) |
Jotta varmistettaisiin johdonmukaisuus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1290/2013 (4) kanssa, tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvissa toimissa olisi kunnioitettava niitä perusoikeuksia ja noudatettava niitä periaatteita, jotka on tunnustettu erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa. Toimissa olisi noudatettava kaikkia oikeudellisia velvoitteita, jotka johtuvat kansainvälisestä oikeudesta, unionin oikeudesta, muun muassa asiaan liittyvistä komission päätöksistä, kuten 28 päivänä kesäkuuta 2013 annetusta komission tiedonannosta (5), sekä eettisiä periaatteita, joihin sisältyy myös tutkimuksen integriteetin mahdollisen loukkauksen välttäminen. |
(9) |
Euroopan muuttoliikeagendaan perustuvaa uutta kumppanuuskehystä kolmansien maiden kanssa koskevassa 7 päivänä kesäkuuta 2016 antamassaan tiedonannossa komissio korosti, että kaikki politiikkatoimet, mukaan lukien tutkimus ja innovointi, ovat tarpeen, jotta voidaan puuttua muuttoliikkeen perimmäisiin syihin uudella yhteistyömallilla, jossa on mukana yksityisiä sijoittajia, ja että on tarpeen kasvattaa niukkoja talousarviovaroja vipuvaikutuksen avulla sekä keskittyä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yritykset) ja kestävään infrastruktuuriin. |
(10) |
PRIMAn tavoitteena on panna täytäntöön yhteinen ohjelma, jolla edistetään tutkimus- ja innovointivalmiuksia sekä kehitetään osaamista ja yhteisiä innovatiivisia ratkaisuja Välimeren alueen elintarviketuotantojärjestelmien sekä integroidun vesihuollon ja vesivarojen hoidon tehokkuuden, turvan, turvallisuuden ja kestävyyden parantamiseksi. PRIMAn avulla olisi edistettävä äskettäin sovittujen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista ja tulevaa EU:n kestävän kehityksen strategiaa sekä Pariisin sopimuksen tavoitteita. |
(11) |
Integroidulla vesihuollolla ja vesivarojen hoidolla, joka kattaa veden uudelleenkäytön ja käsittelyn, tarkoitetaan kaikkien vesivarojen eri käyttömuotojen huomioimista. |
(12) |
Kestävien elintarviketuotantojärjestelmien tavoitteena olisi oltava kansalaisten ja ympäristön vaatimusten täyttäminen turvallisten, terveellisten ja kohtuuhintaisten elintarvikkeiden osalta sekä elintarvikkeiden ja rehun jalostuksen, jakelun ja kulutuksen tekeminen kestävämmäksi ruokahävikin ja elintarvikejätteen minimoimiseksi. |
(13) |
Vesivarojen ja elintarviketuotantojärjestelmien osalta avoin, demokraattinen ja osallistava hallinto on ratkaisevan tärkeää, jotta varmistetaan koko yhteiskuntaa hyödyttävien kustannustehokkaimpien ratkaisujen toteuttaminen. |
(14) |
Jotta voidaan varmistaa Horisontti 2020:een assosioitumattomien kolmansien maiden eli Algerian, Egyptin, Jordanian, Libanonin ja Marokon osallistuminen PRIMAan, on tehtävä unionin ja kyseisten kolmansien maiden välisiä tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevia kansainvälisiä sopimuksia maiden sisällyttämiseksi tällä päätöksellä perustettuun oikeudelliseen järjestelmään. |
(15) |
Horisontti 2020:n tavoitteiden mukaisesti minkä tahansa muun jäsenvaltion ja minkä tahansa Horisontti 2020:een assosioituneen kolmannen maan olisi voitava osallistua PRIMAan, jos se sitoutuu osallistumaan PRIMAn rahoitukseen ja toteuttamaan unionin taloudellisten etujen suojaamisen kannalta tarpeelliset lainsäädännölliset, sääntelyyn liittyvät, hallinnolliset ja muut toimenpiteet. |
(16) |
PRIMAn yhteisen toimeenpanon varmistamiseksi olisi perustettava täytäntöönpanorakenne, jäljempänä ’PRIMA-IS’. PRIMA-IS:n olisi toimittava unionin rahoitusosuuden vastaanottajana, ja sen olisi varmistettava PRIMAn tehokas ja läpinäkyvä täytäntöönpano. |
(17) |
Jotta PRIMAn tavoitteet voitaisiin saavuttaa, minkä tahansa muun Horisontti 2020:een assosioitumattoman kolmannen maan, erityisesti eteläisten Välimeren maiden, olisi voitava osallistua, jos se sitoutuu osallistumaan PRIMAn rahoitukseen ja jos PRIMA-IS hyväksyy sen osallistumisen. Maan osallistumisesta olisi myös määrättävä kyseisen maan ja unionin välisessä asiaankuuluvassa tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevassa kansainvälisessä sopimuksessa. |
(18) |
Unionin rahoitusosuuden edellytyksenä olisi oltava, että osallistujavaltiot antavat viralliset sitoumukset PRIMAn rahoitukseen osallistumisesta sekä näiden sitoumusten toteuttamisesta ja täytäntöönpanosta tämän päätöksen mukaisesti. Osallistujavaltioille olisi annettava joustovaraa siten, että ne voisivat rahoittaa PRIMA-IS:ä vapaaehtoisesti tavoitteenaan rahoittaa epäsuoria toimia ja siten saavuttaa tiivis taloudellinen yhdentyminen. Lisäksi osallistujavaltioiden olisi tuettava rahoitus- tai luontoissuorituksin toimia, jotka pannaan täytäntöön ilman unionin rahoitusosuutta, ja osallistuttava niihin PRIMA-IS:n hallinnollisiin kuluihin, joita unionin rahoitusosuus ei kata. Ajanjakso, jonka aikana osallistujavaltioiden on annettava tukensa, olisi määriteltävä selkeästi. |
(19) |
Horisontti 2020:n rahoituksesta PRIMAan kohdennettavalle unionin rahoitusosuudelle olisi asetettava enimmäismäärä. Unionin rahoitusosuuden olisi tämän enimmäismäärän mukaisesti oltava PRIMAn osallistujavaltioiden rahoitusosuuksien suuruinen, jotta vipuvaikutus olisi suuri ja jotta voitaisiin varmistaa, että osallistujavaltioiden ohjelmat nivoutuisivat toisiinsa entistä tiiviimmin. PRIMA-IS:n hallinnollisten kulujen kattamiseen olisi voitava käyttää rajallinen osa unionin rahoitusosuudesta. Olisi varmistettava, että PRIMAa hallinnoidaan tehokkaasti, ja hallintomenot olisi pidettävä mahdollisimman pieninä. |
(20) |
Jotta PRIMAn täytäntöönpano ei pitkittyisi, lopullisten rahoitettavien toimien, myös lopullisten ehdotuspyyntöjen, aloittamiselle olisi asetettava määräaika. |
(21) |
PRIMAn toimien olisi oltava Horisontti 2020:n tavoitteiden ja tutkimus- ja innovointipainopisteiden sekä asetuksen (EU) N:o 1291/2013 26 artiklassa vahvistettujen yleisten periaatteiden ja edellytysten mukaisia. PRIMAssa olisi teknologiatutkimusta, tuotekehittelyä ja esittelyä koskevia toimia luokiteltaessa otettava huomioon teknologisen valmiuden tasoa koskevat Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) määritelmät. |
(22) |
PRIMAlla olisi tuettava kaikentyyppisiä tutkimus- ja innovointitoimia, kuten tutkimus-, kehitys- ja innovointihankkeita, innovatiivisia esittelyhankkeita ja koetehtaita, valmiuksien kehittämistä, koulutusta, tietoisuutta lisääviä ja tietojen levittämiseen liittyviä toimia sekä tutkijoiden liikkuvuutta helpottavia toimia, jotka kattavat monia eri teknologisen valmiuden tasoja ja joilla varmistetaan asianmukainen tasapaino pienten ja suurten hankkeiden välillä. |
(23) |
Suuremman vaikutuksen aikaansaamiseksi PRIMAa ja muita Horisontti 2020:n perusteella toteutettavia tutkimus- ja innovointihankkeita, kuten Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin elintarvikeosaamis- ja innovaatioyhteisöä (Food KIC), tai muita unionin välineitä, kuten eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välinettä, olisi pyrittävä toteuttamaan johdonmukaisesti ja mahdollisia päällekkäisyyksiä olisi pyrittävä välttämään. |
(24) |
PRIMAn täytäntöönpanon olisi perustuttava vuotuisiin työsuunnitelmiin, joissa vahvistetaan tiettynä vuonna toteutettavat toimet. PRIMA-IS:n olisi säännöllisesti seurattava ehdotuspyyntöjen tuloksia ja rahoittamiaan toimia sekä sitä, missä määrin tutkimusaiheita, odotettuja vaikutuksia ja sitä, että kynnysarvon ylittäneitä ehdotuksia on ollut enemmän, kuin on voitu rahoittaa, on käsitelty asianmukaisella tavalla. Perustelluissa tapauksissa PRIMA-IS:n olisi ryhdyttävä korjaaviin toimiin muuttamalla vuotuista työsuunnitelmaa tai myöhemmissä vuotuisissa työsuunnitelmissa. |
(25) |
Jotta PRIMAn tavoitteet voitaisiin saavuttaa, PRIMA-IS:n olisi annettava osallistujille taloudellista tukea pääasiassa avustuksina PRIMA-IS:n rahoittamia toimia varten. Kyseiset toimet olisi valittava PRIMA-IS:n vastuulla avointen ja kilpailuun perustuvien ehdotuspyyntöjen perusteella. |
(26) |
Uusien tulokkaiden PRIMAn toimiin osallistumisen esteitä olisi seurattava, ja niihin olisi puututtava. |
(27) |
PRIMAn tavoitteiden saavuttamiseksi sekä sovellettavien sääntöjen ja periaatteiden, kuten tieteellisen huippuosaamisen periaatteen, mukaisesti PRIMA-IS:n olisi pyrittävä antamaan vuotuisen työsuunnitelman avulla asianmukainen osuus rahoituksestaan, noin 25 prosenttia unionin rahoitusosuudesta, mikä heijastaa Välimeren alueen kumppanimaiden sitoutumista PRIMAan, oikeussubjekteille, jotka ovat sijoittautuneet osallistujavaltioiksi katsottuihin kohteena oleviin kolmansiin maihin. |
(28) |
PRIMA-IS:n hallinnoimat ehdotuspyynnöt olisi julkaistava myös keskitetyssä osallistujaportaalissa sekä Horisontti 2020:n mukaisten muiden sähköisten tiedonlevitysvälineiden kautta, joita komissio hallinnoi. |
(29) |
PRIMA-IS:n olisi asetettava rahoitettujen toimien toteuttamista koskevat tiedot julkisesti saataville. |
(30) |
Unionin rahoitusosuuden hallinnoinnissa olisi noudatettava moitteettoman varainhoidon periaatetta ja välillistä hallinnointia koskevia sääntöjä, jotka vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 (6) sekä komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1268/2012 (7). |
(31) |
Unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi komissiolla olisi oltava oikeus lopettaa unionin rahoitusosuuden maksaminen, vähentää sitä tai keskeyttää sen maksaminen, jos PRIMAa toteutetaan riittämättömästi, puutteellisesti tai myöhässä taikka jos osallistujavaltiot eivät osallistu PRIMAn rahoittamiseen taikka osallistuvat siihen puutteellisesti tai aikataulusta myöhässä. |
(32) |
Horisontti 2020:n yleisen yksinkertaistamistavoitteen mukaisesti Horisontti 2020:n säännöistä poikkeavia sääntöjä olisi vältettävä. Siksi PRIMA-IS:stä rahoitettuihin epäsuoriin toimiin osallistumista säännellään asetuksella (EU) N:o 1290/2013. PRIMAn ainutlaatuisten tavoitteiden ja toiminnan erityistarpeiden vuoksi on kuitenkin tarpeen säätää rajoitetusta määrästä poikkeuksia kyseisen asetuksen 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
(33) |
PRIMAn maantieteellisestä soveltamisalasta johtuvien erityispiirteiden huomioimiseksi on tarpeen poiketa asetuksen (EU) N:o 1290/2013 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 9 artiklan 3 kohdassa säädetystä epäsuoriin toimiin osallistumista koskevien vähimmäisedellytysten mukauttamiseksi. Etenkin PRIMAn erityispiirteisiin mukautumiseksi osallistujien vähimmäismäärän olisi asetuksen (EU) N:o 1290/2013 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetystä poiketen oltava kolme eri osallistujavaltioon sijoittautunutta oikeussubjektia, jotta säilytetään tasapaino Euro–Välimeri-yhteistyössä. Asetuksen (EU) N:o 1290/2013 9 artiklan 3 kohdassa säädetystä poikkeaminen on tarpeen myös sen varmistamiseksi, että epäsuoriin toimiin osallistumista koskevat vähimmäisedellytykset eivät syrji osallistujavaltioina oleviin kolmansiin maihin sijoittautuneita oikeussubjekteja. |
(34) |
Poikkeukset asetuksen (EU) N:o 1290/2013 10 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetystä ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että pääsääntöisesti vain osallistujavaltioihin sijoittautuneet tai unionin oikeuden nojalla muodostetut oikeussubjektit tai Euroopan etua edistävät kansainväliset järjestöt voivat saada rahoitusta. PRIMA-IS:stä olisi kuitenkin voitava rahoittaa muuhun kuin osallistujavaltioon sijoittautuneita edunsaajia edellyttäen, että PRIMA-IS pitää tällaista osallistumista olennaisen tärkeänä tai jos rahoitusta myönnetään kansainvälisen sopimuksen tai järjestelyn pohjalta. PRIMA-IS:n olisi valvottava tällaisten oikeussubjektien osallistumista. |
(35) |
Menettelyjen yksinkertaistamiseksi hallinnollisen rasitteen olisi oltava täysin oikeasuhteinen kaikkiin osapuoliin kohdistuviin ennakoitaviin vaikutuksiin nähden. Päällekkäisiä tarkastuksia ja asiakirjojen tai raporttien suhteettoman työlästä laatimista olisi vältettävä. Tarkastuksia tehtäessä kansallisten ohjelmien erityispiirteet olisi otettava huomioon soveltuvin osin. |
(36) |
Tämän päätöksen nojalla unionin rahoitusta saaviin tahoihin kohdistuvien tarkastusten olisi kevennettävä hallinnollista taakkaa asetuksen (EU) N:o 1291/2013 mukaisesti. |
(37) |
Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat muun muassa sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen, hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä sekä soveltuvin osin asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaiset hallinnolliset seuraamukset. |
(38) |
Komission olisi suoritettava osallistujavaltioiden sekä laajan sidosryhmäjoukon ilmaisemat näkemykset huomioon ottaen väliarviointi, jossa arvioidaan erityisesti PRIMAn laatua ja tehokkuutta sekä asetettujen tavoitteiden saavuttamista, sekä loppuarviointi ja laadittava näistä arvioinneista kertomukset. |
(39) |
PRIMA-IS:n ja osallistujavaltioiden olisi komission pyynnöstä toimitettava sille kaikki tiedot, jotka komission tarvitsee sisällyttää PRIMAn arviointikertomuksiin, ja niitä olisi näin tehdessään kannustettava toimittamaan tiedot yhdenmukaistetussa muodossa. |
(40) |
Tämän päätöksen tavoitteena on vahvistaa Välimeren maiden tutkimus- ja innovointijärjestelmien ja -toimien yhdentämistä ja lähentämistä elintarviketuotantojärjestelmien alalla, jotta näistä järjestelmistä saadaan kestäviä, sekä integroidun vesihuollon ja vesivarojen hoidon alalla. Välimeren alueen haasteisiin vastaamiseksi tarvitaan valtavasti tutkimusta ja innovaatiota, sillä merkittävimmät pullonkaulat ovat luonteeltaan järjestelmää koskevia. Tutkimuksen ja innovoinnin ala on monimutkainen, monitieteinen ja edellyttää useisiin eri toimijoihin perustuvaa ja rajatylittävää lähestymistapaa. Useiden osallistujavaltioiden kesken tehtävään yhteistyöhön perustuva lähestymistapa voi auttaa tarvittavan laajuuden ja kattavuuden lisäämisessä taloudellisia ja henkisiä voimavaroja yhdistämällä. Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitetta, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla yhdistämällä kansalliset toimenpiteet johdonmukaiseksi unionin lähestymistavaksi, kokoamalla lokeroituneet kansalliset tutkimus- ja innovointiohjelmat yhteen, auttamalla laatimaan yhteisiä, kansalliset rajat ylittäviä tutkimus- ja rahoitusstrategioita ja saavuttamalla tarvittavien toimijoiden ja investointien kriittinen massa. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
(41) |
Unionin olisi sen vuoksi osallistuttava PRIMAan, |
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
PRIMAan osallistuminen
1. Unioni osallistuu Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuteen, jäljempänä ’PRIMA’, jonka Espanja, Israel, Italia, Kreikka, Kroatia, Kypros, Luxemburg, Malta, Portugali, Ranska, Saksa, Slovenia, Tunisia ja Turkki, jäljempänä ’osallistujavaltiot’, yhdessä käynnistävät tässä päätöksessä vahvistettujen edellytysten mukaisesti.
2. Algeriasta, Egyptistä, Jordaniasta, Libanonista ja Marokosta tulee osallistujavaltioita edellyttäen, että ne tekevät unionin kanssa tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevat kansainväliset sopimukset, joissa vahvistetaan niiden PRIMAan osallistumisen ehdot ja edellytykset.
3. Muu kuin tämän artiklan 1 kohdassa lueteltu jäsenvaltio ja Horisontti 2020:een assosioitunut kolmas maa voi osallistua PRIMAan, jos se täyttää 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetyn edellytyksen ja noudattaa erityisesti 11 artiklan 5 kohtaa.
Jäsenvaltiot ja Horisontti 2020:een assosioituneet kolmannet maat, jotka täyttävät ensimmäisessä alakohdassa säädetyt edellytykset, katsotaan tässä päätöksessä tarkoitetuiksi osallistujavaltioiksi.
4. Muu kuin tämän artiklan 2 kohdassa lueteltu Horisontti 2020:een assosioitumaton kolmas maa voi osallistua PRIMAan edellyttäen, että
a) |
se täyttää 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetyn edellytyksen ja noudattaa erityisesti 11 artiklan 5 kohtaa; |
b) |
PRIMAn täytäntöönpanorakenne, jäljempänä ’PRIMA-IS’, hyväksyy sen osallistumisen PRIMAan sen jälkeen, kun se on tutkinut maan osallistumisen tarkoituksenmukaisuuden PRIMAn tavoitteiden saavuttamisen kannalta; ja |
c) |
se tekee unionin kanssa tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan kansainvälisen sopimuksen, jossa vahvistetaan sen PRIMAan osallistumisen ehdot ja edellytykset. |
Kolmannet maat, jotka täyttävät ensimmäisessä alakohdassa säädetyt edellytykset, katsotaan tässä päätöksessä tarkoitetuiksi osallistujavaltioiksi.
2 artikla
PRIMAn tavoitteet
1. Horisontti 2020:n painopisteiden mukaisesti PRIMAn yleistavoitteina on luoda tutkimus- ja innovointivalmiuksia ja kehittää osaamista ja yhteisiä innovatiivisia ratkaisuja elintarviketuotantojärjestelmiä varten, jotta niistä tehdään kestäviä, sekä Välimeren alueen integroidun vesihuollon ja vesivarojen hoidon osalta tehdä kyseisistä järjestelmistä sekä kyseisestä vesihuollosta ja vesivarojen hoidosta ilmastonmuutosta paremmin kestäviä, tehokkaampia, kustannustehokkaampia ja ympäristöllisesti ja sosiaalisesti kestävämpiä sekä edistää veden niukkuuteen, elintarviketurvaan, ravitsemukseen, terveyteen, hyvinvointiin ja muuttoliikkeeseen liittyvien ongelmien ratkaisemista niiden alkuvaiheessa.
2. PRIMAn on 1 kohdassa säädettyjen yleistavoitteiden toteuttamisen edistämiseksi täytettävä seuraavat erityistavoitteet:
a) |
pitkäaikaisen, yhteisen, strategisen ohjelman laatiminen elintarviketuotantojärjestelmien alalla, jotta niistä tehdään kestäviä, sekä integroidun vesihuollon ja vesivarojen hoidon alalla; |
b) |
asiaankuuluvien kansallisten tutkimus- ja innovointiohjelmien suuntaaminen strategisen ohjelman täytäntöönpanoon; |
c) |
kaikkien asiaankuuluvien julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden osallistuminen strategisen ohjelman täytäntöönpanoon yhdistämällä osaaminen ja taloudelliset voimavarat tarvittavan kriittisen massan saavuttamiseksi; |
d) |
tutkimuksen ja innovoinnin rahoitusvalmiuksien sekä kaikkien mukana olevien toimijoiden, mukaan lukien pk-yritykset, tiedeyhteisö, kansalaisjärjestöt ja paikalliset tutkimuskeskukset, täytäntöönpanomahdollisuuksien vahvistaminen. |
3 artikla
Unionin PRIMA-rahoitusosuus
1. Unionin PRIMA-rahoitusosuus on EFTA-määrärahat mukaan luettuina yhtä suuri kuin osallistujavaltioiden PRIMA-rahoitusosuudet. Unionin rahoitusosuus on enintään 220 000 000 euroa.
2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus maksetaan unionin yleiseen talousarvioon sisältyvistä määrärahoista, jotka on osoitettu neuvoston päätöksellä N:o 2013/743/EU (8) perustetun Horisontti 2020:n täytäntöönpanoa koskevan erityisohjelman asiaankuuluville osille, ja erityisesti II osan ”Teollisuuden johtoasema” ja III osan ”Yhteiskunnalliset haasteet” määrärahoista asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan vi alakohdan sekä 60 ja 61 artiklan mukaisesti.
3. PRIMA-IS käyttää tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua unionin rahoitusosuutta
a) |
jäljempänä olevan 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen toimien rahoittamiseen; |
b) |
PRIMA-IS:n hallinnollisten kulujen kattamiseen, kuitenkin enintään 6 prosenttia tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta unionin rahoitusosuudesta. |
4 artikla
Unionin PRIMA-rahoitusosuuden edellytykset
1. Edellä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus edellyttää seuraavien ehtojen täyttymistä:
a) |
osallistujavaltiot osoittavat, että PRIMA on perustettu tämän päätöksen mukaisesti; |
b) |
osallistujavaltiot tai osallistujavaltioiden nimeämät järjestöt nimeävät asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan vi alakohdassa tarkoitetun yhteisön, jolla on oikeushenkilöllisyys, eli PRIMA-IS:n, joka vastaa PRIMAn tehokkaasta täytäntöönpanosta, tämän päätöksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin rahoitusosuuden sekä tarvittaessa osallistujavaltioiden rahoitusosuuksien vastaanottamisesta, jakamisesta ja seurannasta sekä sen varmistamisesta, että kaikki PRIMAn tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimet toteutetaan; |
c) |
kukin osallistujavaltio sitoutuu osallistumaan PRIMAn rahoittamiseen kansallisista varoistaan riittävällä, PRIMAn tavoitteiden kannalta tarkoituksenmukaisella osuudella; |
d) |
PRIMA-IS osoittaa valmiutensa PRIMAn täytäntöönpanoon, joka käsittää tämän päätöksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin rahoitusosuuden vastaanottamisen, jakamisen ja seurannan unionin talousarvion välillisen hallinnoinnin puitteissa asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58, 60 ja 61 artiklan mukaisesti; |
e) |
PRIMAlle perustetaan tehokas hallinnointimalli 12 artiklan mukaisesti; |
f) |
PRIMA-IS hyväksyy, komission hyväksynnän saatuaan, 6 artiklan 9 kohdassa tarkoitetut yhteiset periaatteet. |
2. PRIMAn täytäntöönpanon aikana 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus edellyttää myös seuraavien ehtojen täyttymistä:
a) |
PRIMA-IS toteuttaa 2 artiklassa asetetut tavoitteet ja panee täytäntöön 6 artiklassa tarkoitetut toimet; |
b) |
asianmukaista ja tehokasta hallinnointimallia pidetään yllä 12 artiklan mukaisesti; |
c) |
PRIMA-IS noudattaa asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 5 kohdan mukaisia raportointivaatimuksia; |
d) |
osallistujavaltiot täyttävät tämän artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut sitoumukset. |
3. Komissio arvioi, ovatko osallistujavaltiot täyttäneet tekemänsä sitoumukset, erityisesti kahden ensimmäisen vuotuisen työsuunnitelman avulla. Tämän arvioinnin jälkeen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua unionin rahoitusosuuden enimmäismäärää voidaan tarkastella uudelleen 9 artiklan mukaisesti.
5 artikla
Osallistujavaltioiden PRIMA-rahoitusosuudet
1. Osallistujavaltioiden on tehtävä tai huolehdittava siitä, että niiden kansalliset rahoituselimet tekevät rahoitus- tai luontoissuorituksia vähintään 220 000 000 euroa 7 päivän elokuuta 2017 ja 31 päivän joulukuuta 2028 välisenä ajanjaksona.
2. Osallistujavaltioiden osuudet koostuvat seuraavista:
a) |
tarvittaessa rahoitussuorituksista PRIMA-IS:lle 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen epäsuorien toimien rahoittamiseen; |
b) |
rahoitus- tai luontoissuorituksista 6 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen toimien täytäntöönpanoa varten; ja |
c) |
rahoitus- tai luontoissuorituksista niitä PRIMA-IS:n hallinnollisia kuluja varten, joita unionin rahoitusosuus ei kata 3 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. |
3. Tämän artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut luontoissuoritukset muodostuvat kuluista, joita osallistujavaltioille on aiheutunut 6 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen toimien täytäntöönpanosta ja joista on vähennetty unionin suora tai epäsuora rahoitusosuus näitä kuluja varten.
4. Edellä olevan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut luontoissuoritukset muodostuvat kuluista, joita osallistujavaltioille on aiheutunut PRIMA-IS:n hallintobudjettiin liittyen ja joista on vähennetty unionin suora tai epäsuora rahoitusosuus näitä kuluja varten.
5. Edellä olevan 2 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettujen luontoissuoritusten arvon määrittämiseksi kulut on määritettävä asianomaisten osallistujavaltioiden tai kansallisten rahoituselinten tavanomaisten kirjanpitokäytäntöjen ja siinä osallistujavaltiossa, johon kyseiset kansalliset rahoituselimet ovat sijoittautuneet, sovellettavien tilinpäätösstandardien sekä sovellettavien kansainvälisten tilinpäätösstandardien ja IFRS-standardien mukaisesti. Kulujen on oltava kyseisten osallistujavaltioiden tai kansallisten rahoituselinten nimeämän riippumattoman tilintarkastajan todentamia. Jos todentamisessa ilmenee epävarmuutta, PRIMA-IS voi tarkistaa arvonmääritysmenetelmän. Jos asiasta on edelleen epävarmuutta, PRIMA-IS voi tarkastaa arvonmääritysmenetelmän.
6. Tämän artiklan 2 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetut suoritukset, jotka katsotaan osallistujavaltioiden suorituksiksi, on tehtävä vuotuisen työsuunnitelman hyväksymisen jälkeen. Jos vuotuinen työsuunnitelma hyväksytään 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitevuoden aikana, tämän artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut suoritukset, jotka katsotaan vuotuiseen työsuunnitelmaan sisältyviksi osallistujavaltioiden suorituksiksi, voivat sisältää suorituksia, jotka on tehty kyseisenä vuonna 1 päivästä tammikuuta alkaen. Tämän artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut suoritukset, jotka katsotaan ensimmäiseen vuotuiseen työsuunnitelmaan sisältyviksi osallistujavaltioiden suorituksiksi, voivat kuitenkin sisältää suorituksia, jotka on tehty 7 päivän elokuuta 2017 jälkeen.
6 artikla
PRIMAan kuuluvat toimet ja sen täytäntöönpano
1. PRIMAlla tuetaan monia tutkimus- ja innovointitoimia, kuten sen vuotuisessa työohjelmassa on kuvattu, seuraavin keinoin:
a) |
asetuksissa (EU) N:o 1290/2013 ja (EU) N:o 1291/2013 tarkoitetut epäsuorat toimet, joita PRIMA-IS rahoittaa tämän päätöksen 7 artiklan mukaisesti pääasiassa avustusten muodossa PRIMA-IS:n järjestämien avointen ja kilpailuun perustuvien rajat ylittävien ehdotuspyyntöjen perusteella, mukaan lukien seuraavat:
|
b) |
osallistujavaltioiden ilman 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua unionin rahoitusosuutta rahoittamat toimet, joihin kuuluvat:
|
2. PRIMA pannaan täytäntöön vuotuisten työsuunnitelmien pohjalta, jotka kattavat toimet, jotka on määrä toteuttaa kyseisen vuoden, jäljempänä ’viitevuosi’, 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta välisenä aikana. PRIMA-IS hyväksyy vuotuiset työsuunnitelmat viitevuoden 31 päivään maaliskuuta mennessä komission hyväksynnän saatuaan. PRIMA-IS ja komissio hyväksyvät vuotuiset työsuunnitelmat ilman aiheetonta viivytystä. PRIMA-IS asettaa vuotuisen työsuunnitelman julkisesti saataville.
3. Edellä olevan 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut toimet voidaan aloittaa vain viitevuonna ja vasta sen jälkeen, kun vuotuinen työsuunnitelma on hyväksytty kyseiselle vuodelle.
4. Jos vuotuinen työsuunnitelma hyväksytään viitevuoden aikana, 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua unionin rahoitusosuutta voidaan käyttää korvaamaan PRIMA-IS:lle kyseisen viitevuoden 1 päivästä tammikuuta alkaen aiheutuneita hallinnollisia kuluja vuotuisen työsuunnitelman mukaisesti. Edellä olevan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta unionin rahoitusosuudesta voidaan kuitenkin korvata PRIMA-IS:lle 7 päivästä elokuuta 2017 alkaen aiheutuneita hallinnollisia kuluja ensimmäisen vuotuisen työsuunnitelman mukaisesti.
5. Toimia voidaan rahoittaa PRIMAn puitteissa ainoastaan, jos ne on esitetty vuotuisessa työsuunnitelmassa. Vuotuisessa työsuunnitelmassa on erotettava toisistaan tämän artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut toimet, tämän artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut toimet ja PRIMA-IS:n hallinnolliset kulut. Siinä on esitettävä niitä vastaavat menoarviot sekä määrärahojen jakautuminen toimille, jotka rahoitetaan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla unionin rahoitusosuudella, ja toimille, jotka osallistujavaltiot rahoittavat ilman 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua unionin rahoitusosuutta. Vuotuisen työsuunnitelman on sisällettävä myös arvio osallistujavaltioiden 5 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen luontoissuoritusten arvosta.
6. Viitevuotta koskevissa muutetuissa vuotuisissa työsuunnitelmissa ja seuraavia viitevuosia koskevissa vuotuisissa työsuunnitelmissa on otettava huomioon aiempien ehdotuspyyntöjen tulokset. Niissä on pyrittävä puuttumaan tieteellisten aiheiden riittämättömään käsittelyyn, erityisesti niiden aiheiden, joita on alun perin käsitelty 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuissa toimissa mutta joita ei voitu rahoittaa asianmukaisesti.
7. Lopulliset rahoitettavat toimet, mukaan lukien asiaankuuluvien vuotuisten työsuunnitelmien mukaiset lopulliset ehdotuspyynnöt, on aloitettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ne voidaan aloittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025.
8. Toimia, jotka osallistujavaltiot rahoittavat ilman 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua unionin rahoitusosuutta, voidaan sisällyttää vuotuiseen työsuunnitelmaan vasta, kun kansainvälisenä vertaisarviointina suoritetusta PRIMAn tavoitteita koskevasta toimien riippumattomasta ulkopuolisesta arvioinnista, jonka PRIMA-IS järjestää, on saatu myönteinen lopputulos.
9. Vuotuiseen työsuunnitelmaan sisältyvät toimet, jotka osallistujavaltiot rahoittavat ilman 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua unionin rahoitusosuutta, on toteutettava noudattaen yhteisiä periaatteita, jotka PRIMA-IS hyväksyy komission hyväksynnän saatuaan. Yhteisissä periaatteissa on otettava huomioon tässä päätöksessä, asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 VI osastossa ja asetuksessa (EU) N:o 1290/2013 vahvistetut periaatteet, erityisesti yhdenvertaisen kohtelun, avoimuuden, riippumattoman vertaisarvioinnin ja valinnan periaatteet. Lisäksi PRIMA-IS hyväksyy komission hyväksynnän saatuaan osallistujavaltioille asetettavat vaatimukset raportoida PRIMA-IS:lle, myös kuhunkin toimeen liitettävien indikaattoreiden osalta.
10. Edellä olevan 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitettujen toimien on 9 kohdassa tarkoitettujen yhteisten periaatteiden lisäksi täytettävä seuraavat edellytykset:
a) |
ehdotusten on koskettava rajat ylittäviä hankkeita, joihin osallistuu vähintään kolme riippumatonta oikeussubjektia, jotka ovat sijoittautuneet kolmeen eri maahan, jotka katsotaan tämän päätöksen mukaisiksi osallistujavaltioiksi asianomaisessa ehdotuspyynnössä asetettuun ehdotusten jättämisen määräaikaan mennessä, ja joista
|
b) |
ehdotukset on valittava rajatylittävien ehdotuspyyntöjen perusteella, ja ne on arvioitava vähintään kolmen riippumattoman asiantuntijan avustuksella seuraavien myöntämisperusteiden pohjalta: huippuosaaminen, vaikutus sekä täytäntöönpanon laatu ja tehokkuus; |
c) |
ehdotukset on asetettava paremmuusjärjestykseen arvioinnin tulosten perusteella. Valinnan tekee PRIMA-IS, ja siinä olisi noudatettava kyseistä paremmuusjärjestystä. Osallistujavaltioiden on sovittava tarkoituksenmukaisesta rahoitusmallista, jonka avulla voidaan paremmuusjärjestyksen perusteella rahoittaa mahdollisimman monta kynnysarvon ylittänyttä ehdotusta, erityisesti osoittamalla varamäärärahoja kansallisille rahoitusosuuksille ehdotuspyyntöjä varten. Jos vähintään yhtä tai useampaa hanketta ei voida rahoittaa, voidaan valita paremmuusjärjestyksessä välittömästi seuraavana olevat hankkeet. |
11. PRIMA-IS:n on seurattava kaikkien vuotuiseen työsuunnitelmaan sisältyvien toimien täytäntöönpanoa ja raportoitava siitä komissiolle.
12. PRIMA-IS:n, osallistujavaltion tai sen kansallisten rahoituselinten taikka toimeen osallistuvien tahojen toteuttamia PRIMAan liittyviä ja yhteistyössä PRIMAn kanssa toteutettavia toimia koskevissa tiedotteissa tai julkaisuissa on käytettävä seuraavaa mainintaa: ”[toimen nimi] on osa Euroopan unionin tukemaa PRIMA-ohjelmaa”.
7 artikla
Osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt
1. PRIMA-IS:n on katsottava olevan asetuksessa (EU) N:o 1290/2013 tarkoitettu rahoituselin, ja sen on annettava rahoitustukea tämän päätöksen 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin epäsuoriin toimiin mainitussa asetuksessa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti, jollei tässä artiklassa säädetyistä poikkeuksista muuta johdu.
2. Asetuksen (EU) N:o 1290/2013 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetystä poiketen osallistujien vähimmäismäärän on oltava kolme oikeussubjektia, jotka ovat sijoittautuneet kolmeen eri maahan, jotka katsotaan tämän päätöksen mukaisiksi osallistujavaltioiksi asianomaisessa ehdotuspyynnössä asetettuun ehdotusten jättämisen määräaikaan mennessä, ja joista
a) |
vähintään yksi on sijoittautunut jäsenvaltioon tai Horisontti 2020:een assosioituneeseen kolmanteen maahan eikä siihen sovelleta b alakohtaa; ja |
b) |
vähintään yksi on sijoittautunut kolmanteen maahan, joka mainitaan 1 artiklan 2 kohdassa, tai Välimeren rannikolla sijaitsevaan kolmanteen maahan. |
3. Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1290/2013 9 artiklan 3 kohdassa säädetään, vähimmäisedellytyksenä on vuotuisessa työsuunnitelmassa mainituissa asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa yhden sellaisen oikeussubjektin osallistuminen, joka on sijoittautunut tämän päätöksen mukaisesti osallistujavaltioon asianomaisessa ehdotuspyynnössä asetettuun ehdotusten jättämisen määräaikaan mennessä.
4. Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 1290/2013 10 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään, PRIMA-IS:n rahoitusta voivat saada seuraavat osallistujat:
a) |
osallistujavaltioon sijoittautuneet tai unionin oikeuden nojalla muodostetut oikeussubjektit; |
b) |
Euroopan etua edistävät kansainväliset järjestöt, sellaisina kuin ne on määritelty asetuksen (EU) N:o 1290/2013 2 artiklan 1 kohdan 12 alakohdassa. |
5. Jos osallistuja on kansainvälinen järjestö tai sellaiseen maahan sijoittautunut oikeussubjekti, joka ei ole osallistujavaltio, ja näistä kumpikaan ei ole rahoituskelpoinen 4 kohdan mukaisesti, PRIMA-IS:n rahoitustukea voidaan myöntää, jos vähintään yksi seuraavista edellytyksistä täyttyy:
a) |
PRIMA-IS katsoo osallistumisen toimen toteuttamisen kannalta olennaisen tärkeäksi; |
b) |
tällainen rahoitus sisältyy unionin ja kansainvälisen järjestön tai muuhun kuin osallistujavaltioon sijoittautuneiden yksiköiden osalta unionin ja oikeussubjektin sijoittautumismaan kahdenväliseen tiede- ja teknologiasopimukseen tai muuhun järjestelyyn. |
6. Sovellettavassa avustussopimuksen mallissa voidaan määrätä, että myös muuhun kuin osallistujavaltioon sijoittautuneiden oikeussubjektien, jotka saavat rahoitusta PRIMA-IS:ltä, on annettava asianmukaiset rahoitustakuut, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012, delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 ja asetuksen (EU) N:o 1290/2013 soveltamista.
7. Kun otetaan huomioon PRIMAn erityispiirteet, PRIMA-IS voi sisällyttää vuotuisiin työsuunnitelmiin osallistumista koskevan lisäedellytyksen sellaisia yhteisöjä varten, jotka voivat koordinoida epäsuoria toimia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) N:o 1290/2013 soveltamista.
8 artikla
Unionin ja PRIMA-IS:n väliset sopimukset
1. Edellyttäen, että PRIMA-IS:n etukäteisarvioinnin tulos on myönteinen asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 61 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja että annetaan riittävät rahoitustakuut kyseisen asetuksen 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan vi alakohdan mukaisesti, komissio tekee unionin puolesta PRIMA-IS:n kanssa valtuutussopimuksen ja vuosittaisia varojen siirtoa koskevia sopimuksia.
2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtuutussopimus on tehtävä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 3 kohdan ja 60 ja 61 artiklan sekä delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 40 artiklan mukaisesti. Siinä on lisäksi vahvistettava muun muassa seuraavat seikat:
a) |
päätöksen 2013/743/EU liitteessä II vahvistettuja suorituskykyindikaattoreita koskeville PRIMA-IS:n tehtäville asetettavat vaatimukset; |
b) |
päätöksen 2013/743/EU liitteessä III tarkoitettua seurantaa koskeville PRIMA-IS:n tehtäville asetettavat vaatimukset; |
c) |
PRIMA-IS:n toimintaan liittyvät erityiset suorituskykyindikaattorit; |
d) |
PRIMA-IS:lle asetettavat vaatimukset, jotka koskevat tietojen toimittamista hallinnollisista kuluista ja PRIMAn täytäntöönpanon tarkoista luvuista; |
e) |
järjestelyt niiden tietojen antamiseksi, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että komissio voi täyttää tulosten levittämistä ja raportointia koskevat velvoitteensa; |
f) |
järjestelyt, joita komissio käyttää vuotuisen työsuunnitelman luonnoksen hyväksymiseen tai hylkäämiseen, 6 artiklan 9 kohdassa tarkoitetut yhteiset periaatteet ja osallistujavaltioiden raportointivaatimukset, ennen kuin PRIMA-IS hyväksyy ne; ja |
g) |
määräykset PRIMA-IS:n toteuttamien ehdotuspyyntöjen julkaisemisesta erityisesti keskitetyssä osallistujaportaalissa ja muissa komission hallinnoimissa Horisontti 2020:n sähköisissä tiedonlevitysvälineissä. |
9 artikla
Unionin rahoituksen lopettaminen, leikkaaminen tai keskeyttäminen
1. Jos PRIMAa ei toteuteta tai se toteutetaan riittämättömästi, puutteellisesti tai myöhässä, komissio voi lopettaa 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin rahoitusosuuden maksamisen, vähentää sitä suhteellisesti tai keskeyttää sen maksamisen sen mukaan, miten PRIMAa on tosiasiallisesti pantu täytäntöön.
2. Jos osallistujavaltiot eivät osallistu PRIMAn rahoittamiseen tai osallistuvat siihen puutteellisesti tai myöhässä, komissio voi lopettaa 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin rahoitusosuuden maksamisen, vähentää sitä suhteellisesti tai keskeyttää sen maksamisen ottaen huomioon osallistujavaltioiden PRIMAn täytäntöönpanoon kohdentaman rahoituksen määrän.
10 artikla
Jälkitarkastukset
1. PRIMA-IS suorittaa tämän päätöksen 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista epäsuorista toimista aiheutuneiden menojen jälkitarkastukset asetuksen (EU) N:o 1291/2013 29 artiklan mukaisesti.
2. Komissio voi päättää toteuttaa 1 kohdassa tarkoitetut tarkastukset itse. Komissio noudattaa tällöin sovellettavia sääntöjä ja erityisesti asetusten (EU, Euratom) N:o 966/2012, (EU) N:o 1290/2013 ja (EU) N:o 1291/2013 säännöksiä.
11 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän päätöksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä tarvittaessa käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia seuraamuksia.
2. PRIMA-IS:n on annettava komission työntekijöille ja komission valtuuttamille muille henkilöille sekä tilintarkastustuomioistuimelle mahdollisuus päästä tiloihinsa ja tutustua kaikkiin tietoihin, myös sähköisessä muodossa oleviin, jotka ovat tarpeen tarkastusten suorittamiseksi.
3. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (9) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 (10) olevien säännösten ja niissä säädettyjen menettelyjen mukaisesti suorittaa tutkimuksia samoin kuin paikan päällä suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia selvittääkseen, onko tämän päätöksen mukaisesti suoraan tai välillisesti rahoitettuun avustussopimukseen tai -päätökseen taikka sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.
4. Tämän päätöksen täytäntöönpanosta johtuviin sopimuksiin, avustussopimuksiin ja avustuspäätöksiin on sisällyttävä määräyksiä, joissa nimenomaisesti annetaan komissiolle, PRIMA-IS:lle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia ja tutkimuksia kukin oman toimivaltansa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista. Jos toimen toteuttaminen on ulkoistettu tai valtuudet sen toteuttamiseen on siirretty edelleen kokonaan tai osittain toiselle taholle tai jos toimi edellyttää hankintasopimuksen tai taloudellisen tuen myöntämistä kolmannelle osapuolelle, sopimuksessa, avustussopimuksessa tai avustuspäätöksessä on määrättävä, että toimeksiantajan tai tuensaajan on velvoitettava kolmas osapuoli nimenomaisesti hyväksymään komission, PRIMA-IS:n, tilintarkastustuomioistuimen ja OLAFin kyseinen toimivalta.
5. PRIMAn täytäntöönpanon yhteydessä osallistujavaltioiden on toteutettava tarvittavat lainsäädännölliset, sääntelyyn liittyvät, hallinnolliset tai muut toimenpiteet unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, erityisesti sen takaamiseksi, että unionille kuuluvat varat peritään takaisin täysimääräisesti asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 mukaisesti.
12 artikla
PRIMAn hallinnointi
1. PRIMA-IS:llä on seuraavat elimet:
a) |
johtokunta, jolla on puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja; |
b) |
ohjauskomitea; |
c) |
sihteeristö, jonka päällikkönä toimii johtaja; |
d) |
neuvoa-antava tiedekomitea. |
2. PRIMA-IS:ä hallinnoi johtokunta, jossa kaikki osallistujavaltiot ovat edustettuina. Johtokunta on PRIMA-IS:n päätöksentekoelin.
Johtokunta hyväksyy komission hyväksynnän saatuaan
a) |
PRIMAn vuotuisen työsuunnitelman; |
b) |
edellä olevan 6 artiklan 9 kohdassa tarkoitetut yhteiset periaatteet; ja |
c) |
osallistujavaltioiden velvoitteet raportoida PRIMA-IS:lle. |
Johtokunta varmistaa, että 1 artiklan 3 kohdassa ja 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetyt ehdot täyttyvät, ja ilmoittaa siitä komissiolle.
Johtokunta hyväksyy muiden kuin 1 artiklan 2 kohdassa lueteltujen Horisontti 2020:een assosioitumattomien kolmansien maiden osallistumisen PRIMAan sen jälkeen, kun se on tutkinut niiden osallistumisen tarkoituksenmukaisuuden PRIMAn tavoitteiden saavuttamisen kannalta.
Kullakin osallistujavaltiolla on johtokunnassa yksi ääni. Päätökset tehdään yksimielisesti. Jos yksimielisyyttä ei saavuteta, johtokunta tekee päätöksensä vähintään 75 prosentin enemmistöllä hyväksytyistä äänistä.
Unioni, jota edustaa komissio, kutsutaan kaikkiin johtokunnan kokouksiin tarkkailijana, ja se voi osallistua keskusteluihin. Sen on saatava kaikki tarvittavat asiakirjat.
3. Johtokunta määrittää ohjauskomitean jäsenten määrän, joka on vähintään viisi, ja nimittää heidät. Ohjauskomitea seuraa johtajan työtä ja antaa johtokunnalle neuvoja siitä, miten sihteeristön on täytäntöönpantava PRIMAa. Se antaa ohjeistusta etenkin vuotuisen talousarvion ja vuotuisen työsuunnitelman täytäntöönpanosta.
4. Johtokunta perustaa PRIMA-IS:n sihteeristön PRIMAn toimeenpanevaksi elimeksi.
Sihteeristö
a) |
panee täytäntöön vuotuisen työsuunnitelman; |
b) |
antaa tukea PRIMA-IS:n muille elimille; |
c) |
seuraa PRIMAn täytäntöönpanoa ja raportoi siitä; |
d) |
hallinnoi 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua unionin rahoitusosuutta ja osallistujavaltioiden rahoitusosuuksia ja raportoi niiden käytöstä; |
e) |
lisää PRIMAn näkyvyyttä edunvalvonnan ja tiedotuksen avulla; |
f) |
pitää yhteyttä komissioon 8 artiklassa tarkoitetun valtuutussopimuksen mukaisesti; |
g) |
varmistaa PRIMAn toimien avoimuuden. |
5. Johtokunta nimittää neuvoa-antavan tiedekomitean, joka koostuu PRIMAan liittyvien alojen tunnetuista riippumattomista asiantuntijoista. Johtokunta vahvistaa neuvoa-antavan tiedekomitean jäsenten määrän sekä jäsenten nimeämisjärjestelyt asetuksen (EU) N:o 1290/2013 40 artiklan mukaisesti.
Neuvoa-antava tiedekomitea
a) |
antaa johtokunnalle strategisiin painopisteisiin ja tarpeisiin liittyviä neuvoja; |
b) |
antaa johtokunnalle tieteellisiä ja teknisiä neuvoja vuotuisen työsuunnitelmaluonnoksen sisällöstä ja laajuudesta; |
c) |
tarkastelee PRIMAn täytäntöönpanon tieteellisiä ja teknisiä näkökohtia sekä antaa lausunnon sen vuosikertomuksesta. |
13 artikla
Tietojen toimittaminen
1. PRIMA-IS:n on komission pyynnöstä toimitettava komissiolle kaikki 14 artiklassa tarkoitettujen kertomusten laatimiseen tarvittavat tiedot.
2. Osallistujavaltioiden on toimitettava komissiolle PRIMA-IS:n välityksellä kaikki Euroopan parlamentin, neuvoston tai tilintarkastustuomioistuimen PRIMAn varainhoidosta pyytämät tiedot.
3. Komissio sisällyttää tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot 14 artiklassa tarkoitettuihin kertomuksiin.
14 artikla
Arviointi
1. Komissio tekee PRIMAsta väliarvioinnin riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2022. Komissio laatii tästä arvioinnista kertomuksen, joka sisältää arvioinnin päätelmät ja komission huomiot. Komissio toimittaa kyseisen kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022.
2. Komissio tekee PRIMAsta loppuarvioinnin riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2028. Komissio laatii arvioinnista kertomuksen, joka sisältää arvioinnin tulokset, ja toimittaa kyseisen kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2029.
15 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
16 artikla
Osoitus
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Strasbourgissa 4 päivänä heinäkuuta 2017.
Euroopan parlamentin puolesta
Puhemies
A. TAJANI
Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja
M. MAASIKAS
(1) EUVL C 125, 21.4.2017, s. 80.
(2) Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 13. kesäkuuta 2017 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 26. kesäkuuta 2017.
(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1291/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104).
(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1290/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 1906/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 81).
(5) EUVL C 205, 19.7.2013, s. 9.
(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).
(7) Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1268/2012, annettu 29 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 362, 31.12.2012, s. 1).
(8) Neuvoston päätös 2013/743/EU, annettu 3 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020” (2014–2020) täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta ja päätösten 2006/971/EY, 2006/972/EY, 2006/973/EY, 2006/974/EY ja 2006/975/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 965).
(9) Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).
(10) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).
Komission lausuma PRIMA-täytäntöönpanorakenteen rahoitustakuista
1. |
PRIMA-aloitteeseen liittyen EU:n varainhoitoasetuksen 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan vi alakohdassa säädetään, että komissio voi siirtää unionin talousarvion toteuttamistehtäviä julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille (täytäntöönpanorakenne). Tällaisen elimen on annettava riittävät rahoitustakuut. |
2. |
EU:n varojen moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi näiden takuiden olisi katettava rajoituksetta ja täysimääräisesti kaikki sellaiset täytäntöönpanorakenteen velat unionille, jotka liittyvät kaikkiin valtuutussopimuksessa määrättyihin täytäntöönpanotehtäviin. Komissio odottaa tavallisesti, että takaajat hyväksyvät yhteisvastuun täytäntöönpanorakenteen veloista. |
3. |
PRIMAsta vastaava komission valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä ottaa kuitenkin yksityiskohtaisen riskinarvioinnin perusteella huomioon seuraavat tekijät, varsinkin jos täytäntöönpanorakenteesta varainhoitoasetuksen 61 artiklan mukaisesti tehdyn etukäteisarvioinnin tulos katsotaan riittäväksi:
Takaajat voivat sopia vastuita koskevissa ilmoituskirjeissään yksityiskohtaisista säännöistä, joiden mukaisesti ne kattavat tämän vastuun. |