This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62022CN0646
Case C-646/22: Request for a preliminary ruling from the Consiglio di Stato (Italy) lodged on 13 October 2022 — Compass Banca SpA v Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato
Věc C-646/22: Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná Consiglio di Stato (Itálie) dne 13. října 2022 – Compass Banca SpA v. Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato
Věc C-646/22: Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná Consiglio di Stato (Itálie) dne 13. října 2022 – Compass Banca SpA v. Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato
Úř. věst. C 24, 23.1.2023, p. 28–29
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
23.1.2023 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 24/28 |
Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná Consiglio di Stato (Itálie) dne 13. října 2022 – Compass Banca SpA v. Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato
(Věc C-646/22)
(2023/C 24/37)
Jednací jazyk: italština
Předkládající soud
Consiglio di Stato
Účastníci původního řízení
Navrhovatelka: Compass Banca SpA
Odpůrce: Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato
Předběžné otázky
1) |
Neměl by být pojem „průměrný spotřebitel“ uvedený ve směrnici 2005/29/ES (1), chápaný jako spotřebitel, který má dostatek informací a je v rozumné míře pozorný a opatrný – vzhledem k jeho pružnosti a neurčitosti – formulován s ohledem na nejlepší vědecké poznatky a zkušenosti, a v důsledku toho odkazovat nejen na klasický pojem homo oeconomicus, ale také na poznatky nejnovějších teorií omezené racionality, které ukázaly, že lidé často jednají tak, že omezí množství informací, které potřebují, a činí „nerozumná“ rozhodnutí ve srovnání s rozhodnutími, která by učinila hypoteticky pozorná a obezřetná osoba, tedy poznatky, které vyvolávají větší potřebu ochrany spotřebitele v případě – v moderní dynamice trhu stále častěji se opakujícího – nebezpečí kognitivního podmiňování? |
2) |
Může být obchodní praktika považována za agresivní sama o sobě, pokud se v důsledku rámování informací (framing) může zdát, že volba je povinná a bez alternativy, a to s ohledem na čl. 6 odst. 1 směrnice […], který považuje za klamavou obchodní praktiku, která jakýmkoli způsobem klame nebo může klamat průměrného spotřebitele „včetně celkového předvedení“? |
3) |
Odůvodňuje směrnice o nekalých obchodních praktikách pravomoc vnitrostátního orgánu pro hospodářskou soutěž a trh (jakmile je zjištěno nebezpečí psychologického podmiňování spojeného: 1) se stavem nouze, v němž se zájemci o financování obvykle nacházejí, 2) se složitostí smluv předkládaných spotřebiteli k podpisu, 3) se souběžností vázané nabídky, 4) s krátkostí doby vyhrazené k podpisu nabídky) stanovit výjimku ze zásady možnosti vázání mezi prodejem pojistných produktů a prodejem nesouvisejících finančních produktů tím, že se stanoví časový odstup 7 dnů mezi podpisy obou smluv? |
4) |
Brání v souvislosti s touto pravomocí potlačovat agresivní obchodní praktiky směrnice (EU) 2016/97 (2), a zejména její čl. 24 odst. 3, tomu, aby Úřad pro hospodářskou soutěž a trh rozhodnutí přijal rozhodnutí na základě čl. 2 písm. d) a j) a článků 4, 8 a 9 směrnice 2005/29/ES a vnitrostátních prováděcích právních předpisů poté, co byl zamítnut návrh na závazky v důsledku odmítnutí společnosti poskytující investiční služby, v případě vázaného prodeje finančního produktu a pojistného produktu, který s prvním produktem nesouvisí – a při existenci nebezpečí podmiňování spotřebitele spojeného s okolnostmi konkrétního případu, které lze rovněž odvodit ze složitosti dokumentace, kterou je třeba posoudit – poskytnout spotřebiteli spatium deliberandi [lhůtu na rozmyšlenou] v délce 7 dnů od formulování vázaného návrhu do podpisu pojistné smlouvy? |
5) |
Může skutečnost, že pouhé vázání dvou finančních a pojistných produktů je považováno za agresivní praktiku, představovat nepřípustný regulační akt a nepovede k tomu, že by obchodníkovi (a nikoli AGCM, jak by tomu mělo být) bylo uloženo břemeno (které je obtížné splnit) prokázat, že se nejedná o agresivní praktiku v rozporu se směrnicí 2005/29/ES (zejména proto, že uvedená směrnice neumožňuje členským státům přijmout přísnější opatření, než jsou ta, která jsou v ní definována, ani s cílem zajistit vyšší úroveň ochrany spotřebitele), nebo naopak takové přenesení důkazního břemene neexistuje, pokud na základě objektivních prvků existuje reálné nebezpečí podmínění spotřebitele, který potřebuje získat financování, komplexní vázanou nabídkou? |
(1) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/29/ES ze dne 11. května 2005 o nekalých obchodních praktikách vůči spotřebitelům na vnitřním trhu a o změně směrnice Rady 84/450/EHS, směrnic Evropského parlamentu a Rady 97/7/ES, 98/27/ES a 2002/65/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 (směrnice o nekalých obchodních praktikách) (Úř. věst. 2005, L 149, s. 22).
(2) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/97 ze dne 20. ledna 2016 o distribuci pojištění (přepracované znění) (Úř. věst. 2016, L 26, s. 19).