EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52019IE0936
Opinion of the European Economic and Social Committee on ‘Listening to the citizens of Europe for a sustainable future (Sibiu and beyond)’
Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Naslouchat občanům Evropy v zájmu udržitelné budoucnosti (Sibiu a ještě dále)
Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Naslouchat občanům Evropy v zájmu udržitelné budoucnosti (Sibiu a ještě dále)
Úř. věst. C 228, 5.7.2019, p. 37–49
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
5.7.2019 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 228/37 |
Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Naslouchat občanům Evropy v zájmu udržitelné budoucnosti (Sibiu a ještě dále)
(2019/C 228/06)
Zpravodajové: Vladimíra DRBALOVÁ
Peter SCHMIDT
Yves SOMVILLE
Rozhodnutí předsednictva |
16. 10. 2018 |
Právní základ |
čl. 29 odst. 2 jednacího řádu |
Přijato na plenárním zasedání |
20. 3. 2019 |
Plenární zasedání č. |
542 |
Výsledek hlasování (pro/proti/zdrželi se hlasování) |
217/6/8 |
Naslouchat občanům Evropy v zájmu udržitelné budoucnosti
1. Úvod
1.1 |
Díky rozmanitosti svých členů je EHSV mostem mezi orgány EU a jejími občany a jako takový by rád předložil návrh ambiciózní vize pro budoucnost, v jejímž rámci by se Evropa v celosvětovém měřítku stala vedoucím představitelem v oblasti udržitelného rozvoje. |
1.2 |
Založení Evropské unie patří mezi nejúspěšnější mírové, společenské a hospodářské projekty v historii Evropy. Naše Evropa byla založena na hodnotách respektu k lidské důstojnosti, svobodě, nepřípustnosti diskriminace, toleranci, spravedlnosti, solidaritě a rovnosti žen a mužů, demokracii, právnímu státu a dodržování lidských práv včetně práv osob náležejících k menšinám (1). Tyto hodnoty musí zůstat jádrem budoucího rozvoje a budoucích politik EU. |
1.3 |
Sedm desetiletí míru a stability v Evropě je historickým a výjimečným úspěchem. Umožnil to evropský projekt a budování Evropské unie, jež vedly k vytvoření jednoty mezi evropskými národy a postupně evropské státy spojily prostřednictvím společného záměru. To vysvětluje, proč je EU pro kandidátské země a pro země zapojené do politiky sousedství EU stále atraktivním projektem. Evropa musí být ovšem připravena čelit novému geopolitickému vývoji. EHSV by se měl zapojit do šíření povědomí o skutečnosti, že mír nelze brát samozřejmost, která tu bude navždy. |
1.4 |
Jádro evropské integrace představuje jednotný trh se všemi svými hospodářskými, společenskými a environmentálními dimenzemi. Proto by měl být schopen vytvářet udržitelný růst a inovace, přitahovat investice a podporovat udržitelnou konkurenceschopnost svých společností na globalizovaných trzích. Je ovšem také důležité přiznat, že pozitivní dopad jednotného trhu není rozptýlen rovnoměrně a že ne všichni občané jsou v takovém postavení, aby mohli z jeho bohatství čerpat. |
1.5 |
Udržitelný růst znamená, že růst by neměl vycházet pouze z množství, ale i – ve skutečnosti dokonce spíše – z kvality, což znamená i) zákaz zneužívání životního prostředí nebo práce, ii) spravedlivé podmínky pro život, iii) hospodářský růst měřený nejen ročním tokem, nýbrž i stavem bohatství a jeho rozdělením, iv) plnění potřeb všech v míře, v jaké to naše planeta umožňuje, v) rozvoj ekonomik, díky nimž se můžeme rozvíjet bez ohledu na to, zda tyto ekonomiky rostou, či nikoli a vi) uzavřený tok příjmů mezi domácnostmi, podniky, bankami, vládami a obchodem, který funguje sociálním a ekologickým způsobem. Energie, materiály, svět přírody, lidská společnost, moc a bohatství, které sdílíme, to vše v současném modelu chybí. Neplacená práce pečujících osob – především žen – je ignorována, přestože žádné hospodářství by bez nich nemohlo fungovat (2). |
1.6 |
Udržitelná konkurenceschopnost je naproti tomu model, který vyvažuje hospodářskou prosperitu, problémy životního prostředí a sociální začleňování. V této souvislosti je zapotřebí, aby index globální konkurenceschopnosti přizpůsobený pro potřeby udržitelnosti zohledňoval dva nové rozměry – environmentální a společenský (3). |
1.7 |
Podstatou Evropy jsou čtyři svobody, konkrétně volný pohyb zboží, občanů, služeb a kapitálu, které společně umožňují obchod a hospodářský rozvoj, zaměstnanost, kreativitu a inovace, výměnu dovedností a rozvoj infrastruktury v odlehlých oblastech. Řádně fungující hospodářské svobody a pravidla hospodářské soutěže by měly být v souladu se základními sociálními právy, neměly by je však podrývat. |
1.8 |
EU nicméně stále čelí výjimečným vnitřním i vnějším hospodářským, sociálním, environmentálním a politickým výzvám (4), které ohrožují její existenci: protekcionismu na jednotném trhu, sociálním nerovnostem, populismu, nacionalismu a extremismu (5), jakož i významným změnám na geopolitické scéně a zásadním technologickým změnám. |
1.9 |
Další zásadní hrozbu pro obyvatelstvo, hospodářství a ekosystémy Evropy představují rychlejší změny klimatu, hroutící se biologická rozmanitost, další environmentální rizika a společný neúspěch, pokud jde o zavádění úspěšných politik. Proto potřebujeme silnou strategii EU na provádění Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030. Společnosti s větší mírou rovnosti mají lepší výsledky v oblasti životního prostředí a lepší schopnost stát se stále udržitelnějšími. |
1.10 |
Je jasné, že je třeba se zabývat poptávkou po kvalitních pracovních místech ze strany občanů v celé Evropě, zejména v regionech s vysokou mírou nezaměstnanosti, především nezaměstnanosti mladých lidí, nebo regionech, které se potýkají se strukturálními změnami. To zavazuje všechny – orgány, vlády, sociální partnery a jiné organizace občanské společnosti –, aby nově vymezili pojem udržitelné Evropy s cílem podpořit tvorbu kvalitních pracovních míst. |
1.11 |
Je nezbytně zapotřebí posílit přístup na trhy práce prostřednictvím souvislosti mezi tvorbou kvalitních pracovních míst a lepším vzdělávacím systémem, který vytvoří vhodné soubory dovedností, např. pomocí duálního systému vzdělávání. |
1.12 |
Sociální a environmentální rozměr spolu souvisí a hospodářství musí umožnit sociální, hospodářskou a kulturní obnovu, nejen podporou a rozvojem klíčových dovedností a větší rozmanitosti. Agenda OSN pro udržitelný rozvoj 2030 musí povzbudit soukromý sektor, aby přispíval k dosažení udržitelných hospodářských, sociálních a environmentálních cílů, a tím aby podpořil spravedlivý a udržitelný růst blahobytu pro všechny a ochranu sociálních, lidských a pracovních práv (6). |
1.13 |
I kulturní rozměr evropského projektu musí být ve všech politikách EU plně uznán v celé své rozmanitosti. To zahrnuje chápání a podporu kulturního dědictví, začlenění kulturního a kreativního rozměru do vzdělávání a podporu současné tvorby jakožto motivace pro soudržnost a rozvoj. |
1.14 |
Udržitelnost je proces zaměřený na budoucnost, který musí být poháněn silným politickým odhodláním a připraveností formovat udržitelnou Evropskou unii posunem našich hospodářství směrem k odolné, nízkouhlíkové a sociálně inkluzivní budoucnosti účinně využívající zdroje a založené na spolupráci (7), přičemž chování, činnosti a rozhodnutí vlád, společností, pracovníků, občanů a spotřebitelů je poháněno odpovědným vnímáním hospodářských, environmentálních a sociálních dopadů jejich životů.
|
2. Evropa občanů
2.1 |
Evropští občané vnímají Evropu jako čím dál tím méně účinné řešení a čím dál tím významnější problém. Hrozbami současnosti jsou nacionalismus a protekcionismus. Evropa, která čelí ztrátě identity a hodnot a která zanedbává kulturní rozměr evropského projektu, neumí nacházet odpovědi, které odpovídají problémům na místní a celosvětové úrovni. |
2.2 |
Je velmi důležité vzít na vědomí právoplatné obavy občanů, zvláště mladých lidí, a podpořit jejich demokratické zapojení. Na prvním místě je zlepšení a změna stávajících mechanismů EU pro účast a konzultačních postupů. Otázky týkající se mladých lidí jsou mimo jiné zahrnuty do evropského pilíře sociálních práv, Agendy OSN pro udržitelný rozvoj 2030 a jejích cílů udržitelného rozvoje.
|
3. Sociální Evropa
3.1 |
Evropský sociální model by měl poskytovat solidní a spravedlivou ochranu pro všechny občany a zároveň zmírňovat chudobu a poskytovat každému příležitosti k rozvoji. Dostatečné příjmy by měly zúžit mezeru mezi bohatými a znevýhodněnými lidmi a zajistit kvalitní život. Každý by měl čerpat výhody z důstojných pracovních standardů, rovnoprávnosti, lepších životních podmínek a snížených rozdílů, pokud jde o zdraví, jak v rámci jednotlivých zemí, tak mezi zeměmi a napříč generacemi. Sociální začleňování a ochrana, vysoce kvalitní pracovní místa, rovnost žen a mužů, kvalitní, cenově dostupné a dosažitelné veřejné zdraví a zdravotnictví, přístup k cenově dostupnému a kvalitnímu bydlení, environmentální spravedlnost, vysoce kvalitní veřejné vzdělání a rovný přístup ke kultuře: toto musí být hlavní zásady, které pohání vnitrostátní a evropské politické agendy.
|
4. Udržitelnost životního prostředí
4.1 |
Mezi výsledky každoročního celosvětového průzkumu vnímání rizik i nadále převažují hrozby v oblasti životního prostředí. Letos byly mezi pěti hlavními riziky z hlediska pravděpodobnosti tři environmentální hrozby a z hlediska dopadu čtyři. Největší hrozbou bylo extrémní počasí, účastníci průzkumu však mají čím dál větší obavy ze selhání politiky: poté, co se „selhání zmírňování dopadů změny klimatu a přizpůsobování se jim“po Paříži propadlo, poskočilo letos zpět na druhé místo z hlediska dopadu (17). |
4.2 |
Na mrtvé planetě nebude existovat ani život, ani zaměstnanost a ani podnikání. Ze zhroucení biologické rozmanitosti a změny klimatu tedy vyplývá, že je absolutně nezbytné, aby EU vytvářela vysoce kvalitní pracovní místa (18) a poskytovala řešení výhodná pro zaměstnavatele, pracovníky a jiné zástupce občanské společnosti. Oddalovat přizpůsobení či jen nečinně přihlížet by mohlo podstatně zvýšit celkové náklady změny klimatu (19) a její smrtící dopady na biologickou rozmanitost včetně lidstva. |
4.3 |
Jednání o návrhu Evropského paktu o financování opatření v oblasti klimatu probíhají již několik let. Tento pakt by EU umožnil zachovat si svou vedoucí pozici v oblasti udržitelného rozvoje a v boji proti změně klimatu (20).
|
5. Silnější globální vedoucí úloha evropských podniků při úsilí o udržitelnost
5.1 |
Podnikání umožňuje společenský a environmentální rozvoj a udržitelná konkurenceschopnost je nezbytným předpokladem pro to, aby společnosti mohly zastávat svou společenskou úlohu. Společnosti fungují podle svých vlastních konkrétních podmínek a zdrojů a na základě spolupráce se zúčastněnými stranami, a to v čím dál větší míře udržitelným způsobem a s cílem sledovat a hodnotit sociální ochranu, ochranu spotřebitele a ochranu životního prostředí a dopady na lidská práva svého podnikání a podávat o nich zprávy. Evropa proto musí zaujmout ve svých politikách přístup, který je v souladu s její ambicí stát se celosvětovým vedoucím představitelem v oblasti udržitelného rozvoje. Již nyní mezi evropskými společnostmi existují průkopníci, ti ale musí být ambicióznější a šířit ideály udržitelného rozvoje napříč hodnotovými řetězci a povzbuzovat především malé a střední podniky. |
5.2 |
Řada nových modelů mění vztah mezi výrobci, dodavateli a spotřebiteli. Některé z těchto nových modelů (např. funkční hospodářství, sdílená ekonomika a odpovědné finance) usilují o řešení jiných klíčových problémů pro lidstvo a planetu, které jsou pro udržitelný rozvoj nezbytné, jako jsou např. sociální spravedlnost, participativní správa a řízení a ochrana zdrojů a přírodního kapitálu.
|
6. Svobodný a spravedlivý obchod
6.1 |
Obchodní politika EU je klíčovým faktorem, který má dosah v celé EU a skutečně sjednocuje všechny její členské státy. Obchodní politika napomohla EU zvýšit její blahobyt pomocí obchodních výměn s celou řadou partnerů. V současnosti je EU vedoucím představitelem světového obchodu, kdy je s mezinárodním obchodem spojeno více než 30 miliónů pracovních míst (25), hraje významnou úlohu v obchodě se službami a má významné obchodní přebytky v oblasti zboží, např. s USA (více než 107,9 miliard EUR za prvních 11 měsíců v roce 2018). Zároveň EU skrze obchod představuje a podporuje hodnoty sociálního začleňování a ochrany životního prostředí, které jsou nezbytné pro formování udržitelné globalizace – tedy formou globalizace, která nebude přínosná pouze pro velké společnosti a investory, ale i pro obyčejné lidi, pracovníky, zemědělce, spotřebitele a malé a střední podniky. |
6.2 |
EU usiluje na mnohostranné, dvoustranné i jednostranné úrovni o podporu vize obchodní politiky, která spojuje tradiční merkantilistický přístup k přístupu na trhu (celní i bezcelní režimy) s cíli udržitelného rozvoje v souladu s bojem proti změnám klimatu. |
6.3 |
Obchodní politika EU díky příspěvkům domácích poradních skupin posílila úlohu občanské společnosti jak při jednáních, tak při provádění. EHSV podporuje profesionalizaci všech organizací, které umožňují občanům, aby mohli více ovlivňovat obsah obchodních dohod a aby měli větší kontrolu nad dodržováním „kvalitativních“závazků a standardů ze strany obchodních partnerů (26).
|
7. Veřejné statky a služby
7.1 |
Jak uvádí zásada č. 20 evropského pilíře sociálních práv „každý má právo na přístup ke kvalitním základním službám, včetně vody, hygienického zařízení, energie, dopravy, finančních služeb a digitálních komunikací“ (28). Tyto služby nemohou fungovat pouze na základě běžné hospodářské soutěže a tržních pravidel: je zapotřebí zvláštních pravidel, aby se zajistilo, že každý občan má k těmto službám, které se považují za nezbytné a jsou v Unii uznávány za společné hodnoty, cenově dostupný přístup (29).
|
8. Spravedlivé zdanění
8.1 |
Daňová politika v EU má dvě složky: přímé zdanění, které je výlučně v odpovědnosti členských států, a nepřímé zdanění, které se vztahuje na volný pohyb zboží a svobodu poskytování služeb na jednotném trhu. Pokud jde o přímé zdanění, EU však zavedla jisté harmonizované normy pro zdanění podniků a fyzických osob, zatímco členské státy přijaly společná opatření za účelem předcházení vyhýbání se daňovým povinnostem a dvojímu zdanění. EU ale musí i nadále podporovat spravedlivý daňový systém, který vyžaduje, aby jednotlivci i právní subjekty přiměřeným způsobem platili daň z příjmu a zisku. Pokud jde o nepřímé zdanění, EU koordinuje a harmonizuje zákon o dani z přidané hodnoty (DPH) a spotřebních daních. Zajišťuje, aby hospodářskou soutěž na vnitřním trhu nenarušovaly rozdíly v sazbách nepřímých daní a systémy, které podnikům v jedné zemi poskytují nespravedlivou výhodu oproti ostatním. |
8.2 |
Nedostatečná transparentnost, diskriminace, narušení hospodářské soutěže a škodlivé daňové praktiky zvyšují ekonomické nerovnosti a snižují investice a zaměstnanost, což vede k sociální nespokojenosti, nedůvěře a k demokratickému deficitu. Z tohoto důvodu by v EU měla být zavedena spravedlivá politika zdanění, která by byla v souladu a nikoli v rozporu se zastřešující strategií udržitelnosti, a to s cílem podpořit hospodářskou a sociální konvergenci, sociální soudržnost a investice do udržitelného rozvoje.
|
9. Správa a řízení
9.1 |
Při formulování a provádění politik EU vyžaduje podpora přechodu na udržitelný rozvoj nový přístup ke správě a řízení a nová pravidla a nástroje. Udržitelný rozvoj vyžaduje holistický a průřezový přístup k politikám, který zajistí společné řešení ekonomických, sociálních a environmentálních výzev.
|
10. Komplexní přístup k migrační politice
10.1 |
Debata o budoucnosti udržitelné Evropy nemůže ignorovat přístup Evropy k migraci. Demografický vývoj ukazuje, že Evropa bude migranty, jejich talent, dovednosti a podnikatelský potenciál potřebovat. Je nezbytně zapotřebí změnit diskurs a politiky v oblasti migrace na základě užší spolupráce se třetími zeměmi, aby se zajistila racionální debata vycházející ze skutečností. Uprchlíci a migranti by neměli být vnímáni jako hrozba, nýbrž jako příležitost pro evropský hospodářský a sociální model (37). Za tímto účelem potřebujeme pro oblast migrace komplexní přístup a strategii.
|
11. Rozpočet EU
11.1 |
EHSV uznává vysokou evropskou přidanou hodnotu programů, k nimž se vztahují nejdůležitější navýšení výdajů v návrzích Komise na víceletý finanční rámec (VFR) na období 2021–2027 (výzkum, vývoj a inovace, Erasmus+). Výbor se ovšem pozastavuje nad tím, že kvůli snahám o snížení rozpočtu EU, který se ze současného rozpočtu EU-27 snižuje o 1,16 % hrubého národního důchodu (HND) na pouze 1,11 % ve VFR po roce 2020, bylo těchto navýšení dosaženo za cenu výrazných škrtů v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), politiky soudržnosti a společné zemědělské politiky (SZP). |
11.2 |
EHSV se pozastavuje nad navrhovanými škrty v plánovaných závazcích pro SZP. Kvůli těmto škrtům bude nemožné provést model udržitelného rozvoje venkova, realizovat celkový cíl nové reformy SZP a další cíle obsažené v nedávném sdělení Komise o budoucnosti potravinářství a zemědělství. |
11.3 |
Bohužel se zdá, že se návrh Komise příliš orientuje na přístup, který má zachovat status quo. EHSV s politováním konstatuje, že dochází k nevhodnému spojení povahy a rozsahu nových výzev, jež má EU před sebou, a jejích ambicí a dostupných zdrojů k jejich uskutečnění. |
11.4 |
Nedůvěra občanů vůči vnitrostátním a evropským demokratickým institucím vede k nárůstu politických hnutí, která zpochybňují demokratické hodnoty a zásady a samu EU. Některá z těchto politických hnutí jsou nyní ve vládách některých členských států EU.
|
12. Komunikace
12.1 |
I ty nejambicióznější politické koncepty a programy na úrovni EU nepřispějí k překlenutí stávající propasti mezi Unií a jejími občany, pokud se o nich nebude dostatečně komunikovat. |
12.2 |
Tento nesoulad mezi iniciativami, činnostmi a rozhodnutími na úrovni EU a jejich vnímání občany způsobuje začarovaný kruh neinformovanosti nebo špatné informovanosti občanů, což vede k tomu, že populismus je ve většině členských států na vzestupu. Zároveň se v některých vrstvách obyvatelstva objevují protievropské nálady, které podrývají neustále probíhající práci na budování evropského projektu. |
12.3 |
Z těchto důvodů je nezbytně zapotřebí komplexní společná komunikační strategie pro všechny orgány EU na všech úrovních, včetně všech subjektů občanské společnosti, abychom mohli potírat tuto nedostatečnou informovanost i záměrně zavádějící informace. |
12.4 |
Účinná komunikační politika musí mít podobu skutečného dialogu mezi poskytovateli a příjemci informací, aby se zabránilo přístupu shora dolů. |
12.5 |
Významné, důvěryhodné a živé informace o evropských tématech napomáhají osvětě a dávají vzniknout zájmu o evropské otázky. |
12.6 |
EHSV, který prostřednictvím svých 350 členů propojuje EU s jejími občany, by měl pro taková koordinovaná opatření sloužit jako prostředník. Rozmanitost členů EHSV je hlavní výhodou, pokud jde o navázání kontaktu s co největším počtem občanů kdekoli v Evropě. Větší pozornost je třeba věnovat především mladým lidem.
|
V Bruselu dne 20. března 2019.
předseda
Evropského hospodářského a sociálního výboru
Luca JAHIER
(1) Smlouva o Evropské unii, článek 2.
(2) Autorkou této definice udržitelného růstu je Kate Raworthová z Oxford University‘s Environmental Change Institute, která ji uvádí ve svém konceptu „koblihového hospodářství“(doughnut economics), přelomové alternativě k růstovému hospodářství, a novém modelu udržitelného hospodářství pro 21. století, který by mohl přispět k ukončení nerovností – https://www.kateraworth.com/doughnut/.
(3) Tato definice vychází z práce Stena Thora a Ruzanny Tarverdaynové o udržitelné hospodářské soutěži: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0040162516000664?via%3Dihub.
(4) Stanovisko EHSV ze dne 18. října 2017 k tématu Přechod k udržitelnější budoucnosti Evropy (Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 44).
(5) Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. října 2018 o nárůstu neofašistického násilí v Evropě.
(6) Stanovisko EHSV ze dne 7. prosince 2017 k tématu Klíčová úloha obchodu a investic při plnění a provádění cílů udržitelného rozvoje (Úř. věst. C 129, 11.4.2018, s. 27).
(7) Stanovisko EHSV ze dne 21. září 2016 k tématu Udržitelný rozvoj – mapování vnitřních a vnějších politik EU (Úř. věst. C 487, 28.12.2016, s. 41).
(8) Stanovisko EHSV ze dne 14. listopadu 2012 k tématu Zásady, postupy a opatření pro provádění čl. 11 odst. 1 a čl. 11 odst. 2 Lisabonské smlouvy (Úř. věst C 11, 15.1.2013, s. 8).
(9) Stanovisko EHSV ze dne 13. července 2016 k tématu Evropská občanská iniciativa (přezkum) (Úř. věst. C 389, 21.10.2016, s. 35).
(10) Usnesení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě o pracovním plánu Evropské unie v oblasti mládeže na období let 2016–2018.
Strategie organizace Eurochild na zapojení dětí ze dne 5. dubna 2017.
Program OSN pro mladé lidi – Zapojení mladých lidí do rozvoje – shrnutí pokynů pro rozvojové partnery.
(11) Stanovisko EHSV ke sdělení Komise ze dne 18. října 2018 k tématu Zapojovat, propojovat a posilovat mladé lidi: nová strategie EU pro mládež (Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 142).
(12) Stanovisko EHSV ze dne 17. září 2015 k tématu Zlepšení fungování Evropské unie využitím potenciálu Lisabonské smlouvy (Úř. věst. C 13, 15.1.2016, s. 183).
(13) Usnesení EHSV ze dne 5. července 2017 Bílá kniha Komise o budoucnosti Evropy a další záležitosti (Úř. věst. C 345, 13.10.2017, s. 11).
(14) Celosvětová komise MOP pro budoucnost práce – Práce pro lepší budoucnost ze dne 22. ledna 2019.
(15) Stanovisko EHSV ze dne 20. února 2019 ke sdělení Komise Roční analýza růstu na rok 2019: Pro silnější Evropu tváří v tvář celosvětové nejistotě (Úř. věst. C 190, 5.6.2019, s. 24).
(16) Diskusní dokument Evropské komise Směřování k udržitelné Evropě do roku 2030 ze dne 30. ledna 2019.
(17) Zpráva o celosvětových hrozbách pro rok 2019 pro světové ekonomické fórum – shrnutí.
(18) Stanovisko EHSV ze dne 25. ledna 2017 k tématu Evropský pilíř sociálních práv (Úř. věst. C 125, 21.4.2017, s. 10).
(19) OECD – Zpráva o ekonomických dopadech změny klimatu ze dne 2. září 2016.
(20) Stanovisko EHSV ze dne 17. října 2018 k tématu Evropský pakt o financování opatření v oblasti klimatu ( Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 8 ).
(21) Stanovisko EHSV ze dne 2. července 2015 k tématu Pařížský protokol – plán boje proti celosvětové změně klimatu po roce 2020 (Úř. věst. C 383, 17.11.2015, s. 74).
(22) Stanovisko EHSV ze dne 6. prosince 2017 k tématu Příspěvek občanské společnosti k vypracování komplexní politiky EU v oblasti potravin (Úř. věst. C 129, 11.4.2018, s. 18).
(23) Stanovisko EHSV ze dne 27. dubna 2016 k tématu Balíček týkající se oběhového hospodářství (Úř. věst. C 264, 20.7.2016, s. 98).
(24) Manifest udržitelné Evropy pro její občany ze dne 28. září 2018.
(25) Sdělení Komise ze dne 14. října 2015 Obchod pro všechny.
(26) Stanovisko EHSV ze dne 23. ledna 2019 k tématu Úloha domácích poradních skupin při monitorování provádění dohod o volném obchodu (Úř. věst. C 159, 10.5.2019, s. 28).
(27) Stanovisko EHSV ze dne 23. ledna 2019 k tématu Reforma WTO s cílem přizpůsobit se vývoji v oblasti světového obchodu (Úř. věst. C 159, 10.5.2019, s. 15).
(28) Tyto služby, které Komise označuje jako „základní služby“a jejichž vyčerpávající seznam 20. zásada neuvádí, spadají do „služeb obecného zájmu“, které podléhají závazkům veřejné služby. Pojem „základních služeb“v právních předpisech EU neexistuje, ty se věnují pouze veřejným službám (dopravě) a službám obecného zájmu (hospodářským, jiným než hospodářským).
(29) EHSV v současné době v rámci svých příspěvků k vrcholnému setkání v Sibiu a dalším záležitostem pracuje na stanovisku z vlastní iniciativy k tématu Úsilí o lepší provádění sociálního pilíře a podpora základních služeb.
(30) Stanovisko EHSV ze dne 17. října 2018 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském sociálním fondu plus (ESF+) (Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 165).
(31) Stanovisko EHSV ze dne 20. září 2017 k tématu Příznivý daňový systém pro spravedlivou hospodářskou soutěž a hospodářský růst (Úř. věst. C 434, 15.12.2017, s. 18).
(32) Viz poznámka pod čarou č. 31.
(33) Stanovisko EHSV ze dne 20. září 2017 k tématu Společný konsolidovaný základ daně z příjmů právnických osob (Úř. věst C 434, 15.12.2017, s. 58).
(34) Stanovisko EHSV ze dne 12. července 2018 k tématu Zdanění zisků nadnárodních společností plynoucích z digitální ekonomiky (Úř. věst. C 367, 10.10.2018, s. 73).
(35) Viz poznámka pod čarou č. 22.
(36) Stanovisko EHSV ze dne 7. prosince 2017 k tématu Výhody komunitně vedeného místního rozvoje (CLLD) pro integrovaný místní rozvoj a integrovaný rozvoj (Úř. věst. C 129, 11.4.2018, s. 36).
(37) Stanovisko EHSV ze dne 12. prosince 2018 k tématu Náklady neexistence imigrace a neprováděné integrace (Úř. věst. C 110, 22.3.2019, s. 1).
(38) Závěrečná zpráva a doporučení Skupiny na vysoké úrovni pro vlastní zdroje o budoucím financování EU– prosinec 2016.
(39) Stanovisko EHSV ze dne 19. září 2018 k tématu Víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (Úř. věst. C 440, 6.12.2018, s. 106).
PŘÍLOHA
Následující pozměňovací návrhy byly v průběhu jednání zamítnuty, získaly však alespoň jednu čtvrtinu odevzdaných hlasů (čl. 59. odst. 4 jednacího řádu):
a) Odstavec 1.5
Změnit:
Udržitelný růst znamená, že růst by neměl vycházet pouze z množství, ale i – ve skutečnosti dokonce spíše – z kvality, což znamená i) zákaz zneužívání životního prostředí nebo práce, ii) spravedlivé podmínky pro život, iii) hospodářský růst měřený nejen ročním tokem, nýbrž i stavem bohatství a jeho rozdělením, iv) plnění potřeb všech v míře, v jaké to naše planeta umožňuje, v) rozvoj ekonomik, díky nimž se můžeme rozvíjet bez ohledu na to, zda tyto ekonomiky rostou, či nikoli a vi) uzavřený tok příjmů mezi domácnostmi, podniky, bankami, vládami a obchodem, který funguje sociálním a ekologickým způsobem. Energie, materiály, svět přírody, lidská společnost, moc a bohatství, které sdílíme, to vše v současném modelu chybí. Neplacená práce pečujících osob – především žen – je ignorována, přestože žádné hospodářství by bez nich nemohlo fungovat. Koncept udržitelného růstu odkazuje k růstu, který uznává nejen ekonomické, ale také sociální a environmentální aspekty. V posledních letech byly představeny různé koncepty hospodářských modelů, například tzv. „koblihové hospodářství“ (doughnut economics), které si klade za cíl plnit potřeby všech (založené na 12 „sociálních zásadách“) v mezích možností naší planety (definovaných 9 „planetárními mezemi“). Proto byly předloženy návrhy na měření růstu pomocí ukazatelů, jež jdou „nad rámec HDP“.
Odůvodnění
Cílem je objasnit skutečnost, že vypuštěný text není obecně přijímanou definicí udržitelného růstu, ale odkazuje na hospodářský model, který prezentuje Kate Raworthová, jak je uvedeno v poznámce pod čarou. Text ve skutečnosti nepopisuje základní myšlenku tohoto „koblihového“ modelu, ale mísí předpoklady, vlastnosti, důsledky a aspekty měření, které s ním souvisejí.
Výsledek hlasování:
Pro |
: |
75 |
Proti |
: |
132 |
Hlasování se zdrželo |
: |
11 |
b) Odstavec 1.6
Změnit:
Koncepce udržitelné konkurenceschopnosti Udržitelná konkurenceschopnost se naopak vztahuje na je naproti tomu model, který vyvažuje hospodářskou prosperitu, problémy životního prostředí a sociální začleňování. To mimo jiné odráží V této souvislosti je zapotřebí, aby index globální konkurenceschopnosti přizpůsobený pro potřeby udržitelnosti Světového ekonomického fórazohledňoval dva nové rozměry – environmentální a společenský .
Odůvodnění
Index konkurenceschopnosti přizpůsobený pro potřeby udržitelnosti konkrétně zohledňuje environmentální a sociální rozměr.
Výsledek hlasování:
Pro |
: |
64 |
Proti |
: |
147 |
Hlasování se zdrželo |
: |
13 |
c) Rámeček 1 (za odstavcem 1.14), 2. odrážka
Změnit:
Konkurenceschopnost a udržitelnost si navzájem neodporují, pokud jsou do určování hodnoty výrobků a služeb na trzíchdefinice konkurenceschopnosti neoddělitelně zahrnuty sociální a environmentální aspekty. Konkurenceschopnost nesmíme definovat pouze prostřednictvím množství a tvorby cen, ale v ideálním případě musíme rovněž zohlednit evropské hodnoty, kvalitu a udržitelnost.
Odůvodnění
Konkurenceschopnost na trzích není vymezena definicemi.
Výsledek hlasování:
Pro |
: |
66 |
Proti |
: |
148 |
Hlasování se zdrželo |
: |
9 |
d) Rámeček 1 (za odstavcem 1.14), 5. odrážka
Změnit:
Pokud má být konkurenceschopnost a hospodářská udržitelnost evropského systému s ohledem na meze naší jediné planety nově vymezena, musí eEvropské společnosti, pracovníci, spotřebitelé a celá občanská společnost musí plnit svou úlohu a své povinnosti a v očích zbytku světa se chovat jako lídři, pokud jde o udržitelnost.
Odůvodnění
Všechny subjekty občanské společnosti musí plnit svou úlohu a své povinnosti. Platí to bez ohledu na vymezené definice.
Výsledek hlasování:
Pro |
: |
56 |
Proti |
: |
138 |
Hlasování se zdrželo |
: |
9 |