This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52009IP0370
Renewed Social Agenda European Parliament resolution of 6 May 2009 on the Renewed social agenda (2008/2330(INI))
Obnovená sociálna agenda Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. mája 2009 o obnovenej sociálnej agende (2008/2330(INI))
Obnovená sociálna agenda Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. mája 2009 o obnovenej sociálnej agende (2008/2330(INI))
Ú. v. EÚ C 212E, 5.8.2010, p. 11–22
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
5.8.2010 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
CE 212/11 |
Streda 6. mája 2009
Obnovená sociálna agenda
P6_TA(2009)0370
Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. mája 2009 o obnovenej sociálnej agende (2008/2330(INI))
2010/C 212 E/05
Európsky parlament,
so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. júla 2008 s názvom Obnovená sociálna agenda: Príležitosti, prístup a solidarita v Európe 21. storočia (KOM(2008)0412) (Oznámenie o obnovenej sociálnej agende),
so zreteľom na svoje uznesenie z 18. novembra 2008 obsahujúce odporúčania pre Komisiu, týkajúce sa uplatňovania zásady rovnakého odmeňovania žien a mužov (1),
so zreteľom na svoje uznesenie z 22. októbra 2008 o výzvach v súvislosti s kolektívnymi zmluvami v EÚ (2),
so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. júla 2008 s názvom Obnovený záväzok v prospech sociálnej Európy: Posilnenie otvorenej metódy koordinácie v oblasti sociálnej ochrany a sociálneho začleňovania (KOM(2008)0418),
so zreteľom na svoje uznesenie z 3. februára 2009 o nediskriminácii z dôvodu pohlavia a medzigeneračnej solidarite (3),
so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. júla 2008 s názvom Nediskriminácia a rovnaké príležitosti: obnovený záväzok (KOM(2008)0420),
so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. novembra 2008 s názvom Plán hospodárskej obnovy Európy (KOM(2008)0800),
so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. októbra 2008 s názvom Lepšia rovnováha medzi pracovným a súkromným životom: väčšia podpora zosúladenia pracovného, súkromného a rodinného života (KOM(2008)0635),
so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. októbra 2006 s názvom Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ (KOM(2006)0574) a na uznesenie Európskeho parlamentu z 20. novembra 2008 o budúcnosti systémov sociálneho zabezpečenia a dôchodkov: ich financovanie a smerovanie k individualizácii (4),
so zreteľom na oznámenie Komisie zo 17. októbra 2007 s názvom Modernizácia sociálnej ochrany na dosiahnutie väčšej sociálnej spravodlivosti a hospodárskej súdržnosti: intenzívnejšie presadzovanie aktívneho začlenenia ľudí najviac vzdialených od trhu práce (KOM(2007)0620) a na uznesenie Európskeho parlamentu z 9. októbra 2008 o podpore sociálneho začlenenia a boji proti chudobe, najmä chudobe detí, v EÚ (5),
so zreteľom na odporúčanie Rady 92/441/EHS z 24. júna 1992 o spoločných kritériách týkajúcich sa dostatočných zdrojov a sociálnej pomoci v systémoch sociálnej ochrany (6),
so zreteľom na oznámenie Komisie z 27. júna 2007 s názvom K spoločným zásadám flexiistoty: flexibilitou a istotou k zvýšeniu počtu pracovných miest a zlepšeniu ich kvality (KOM(2007)0359) a na uznesenie Európskeho parlamentu z 29. novembra 2007 o spoločných zásadách flexiistoty (7),
so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. júna 2008 s názvom Najskôr myslieť v malom – Iniciatíva „Small Business Act“ pre Európu (KOM(2008)0394),
so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. februára 2007 s názvom Zhodnotenie sociálnej situácie – predbežná správa na jarné zasadnutie Európskej rady v roku 2007 (KOM(2007)0063) a na uznesenie Európskeho parlamentu z 15. novembra 2007 o zhodnotení sociálnej situácie (8),
so zreteľom na oznámenie Komisie z 24. mája 2006 s názvom Podpora dôstojnej práce pre všetkých – prínos Únie k implementácii programu dôstojnej práce vo svete (KOM(2006)0249) a na uznesenie Európskeho parlamentu z 23. mája 2007 o podpore dôstojnej práce pre všetkých (9),
so zreteľom na svoje uznesenie z 13. októbra 2005 o ženách a chudobe v Európskej únii (10) a na vymedzenie pojmu chudoba v ňom,
so zreteľom na svoju pozíciu zo 17. júna 2008 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu (2010) (11),
so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, najmä na jej ustanovenia týkajúce sa sociálnych práv, a na článok 136 Zmluvy o ES,
so zreteľom na zelenú knihu Komisie z 22. novembra 2006 s názvom Modernizácia pracovného práva s cieľom splniť výzvy 21. storočia (KOM(2006)0708),
so zreteľom na zelenú knihu Komisie z 18. júla 2001 s názvom Podpora európskeho rámca podnikovej sociálnej zodpovednosti (KOM(2001)0366), na oznámenie Komisie z 22. marca 2006, ktorým sa implementuje partnerstvo pre rast a zamestnanosť: Európa ako pilier najvyššej kvality v oblasti podnikovej sociálnej zodpovednosti (KOM(2006)0136) a na uznesenie Európskeho parlamentu z 13. marca 2007 o podnikovej sociálnej zodpovednosti: nové partnerstvo (12),
so zreteľom na svoje vyhlásenie z 22. apríla 2008 o riešení problému pouličného bezdomovstva (13),
so zreteľom na Medzinárodný pakt OSN o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach z roku 1966,
so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci a na stanoviská Výboru pre hospodárske a menové veci, Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, Výboru pre kultúru a vzdelávanie a Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (A6-0241/2009),
A. |
keďže hlavným negatívnym dôsledkom súčasnej finančnej a hospodárskej krízy pre EÚ bude dramatický nárast nezamestnanosti, ktorý vážnejšie postihne najzraniteľnejšie sociálne skupiny; keďže vyššia úroveň nezamestnanosti je spojená s nárastom chudoby a nerovností v oblasti zdravia, vylúčením, kriminalitou, neistotou a nedostatkom dôvery, |
B. |
keďže EÚ už bez ohľadu na súčasnú krízu čelila problémom v dôsledku slabého hospodárskeho rastu, napätej demografickej situácie a ťažkostí súvisiacich so životom v čoraz globalizovanejšom hospodárstve, |
C. |
keďže v roku 2007 bol podiel občanov EÚ vo veku 18 až 24 rokov, ktorí predčasne zanechali štúdium, na úrovni 15,2 %, |
D. |
keďže zamestnanie ešte stále nezaručuje mnohým ľuďom v EÚ cestu z chudoby, pretože v roku 2006 ňou bolo ohrozených 8 % pracujúcich, |
E. |
keďže v roku 2006 bolo chudobou ohrozených 16 % európskych občanov; keďže deti, veľké rodiny, osamelí rodičia, nezamestnaní, ľudia s postihnutím, mladí ľudia, starší ľudia, etnické menšiny a migranti sú obzvlášť zraniteľní, |
F. |
keďže ženy stále čelia vyššiemu riziku chudoby ako muži kvôli svojej ekonomickej závislosti, pretrvávajúcim platovým rozdielom medzi mužmi a ženami a vyššiemu zastúpeniu žien v horšie platených zamestnaniach; keďže táto situácia zvyšuje riziko pretrvávania chudoby v ďalších generáciách, |
G. |
keďže nárast cien v posledných rokoch mal značný vplyv na rozpočet domácností a neúmerne postihol zraniteľné sociálne skupiny, |
H. |
keďže rôzne štúdie (ako napr. výskum budúcnosti práce, ktorý uskutočnila Russell Sage Foundation) ukázali, že každý štvrtý pracujúci v najrozvinutejších ekonomikách by sa mohol čoskoro stať pracujúcim s nízkym príjmom a mohol by byť vo zvýšenej miere ohrozený chudobou; keďže sa zdá, že pracovné miesta s nízkou mzdou sa do značnej miery vyznačujú jednotnosťou, pretože ide často o neštandardné pracovné vzťahy, kde sú viac ohrození pracovníci s nízkou kvalifikáciou, pracovníci na čiastočný úväzok, ženy, prisťahovalci a mladí pracovníci; keďže existuje tendencia prenášať prácu za nízku mzdu z jednej generácie na druhú a keďže zle platená práca obmedzuje prístup k dobrému vzdelaniu, kvalitnej zdravotnej starostlivosti a ďalším základným životným podmienkam, |
I. |
keďže článok 2 Zmluvy o ES stanovuje, že rovnoprávne postavenie žien a mužov je jedným zo základných princípov EÚ, |
J. |
keďže EÚ čelí demografickým zmenám, ktorých najvýznamnejšími charakteristikami sú nárast priemernej dĺžky života a klesajúca miera pôrodnosti, aj keď v niektorých krajinách sa prejavujú náznaky obrátenia trendu nízkej pôrodnosti, |
K. |
keďže sa očakáva, že demografická zmena povedie k zdvojnásobeniu podielu závislých starších osôb do roku 2050, čo bude mať následky najmä na fyzické a duševné zdravie obyvateľstva, |
L. |
keďže správa Komisie s názvom Správa o demografickej situácii za rok 2008: uspokojovanie sociálnych potrieb v starnúcej spoločnosti (SEK(2008)2911) uznáva kľúčovú úlohu neformálnych opatrovateľov v spoločnosti, vyzýva Komisiu, aby zvážila silné sociálne argumenty v prospech zapojenia opatrovateľov do vypracovávania budúcej politiky, |
M. |
keďže dôsledky finančnej krízy pre reálne hospodárstvo nie sú celkom známe, bude však nemožné dosiahnuť cieľ, ktorým je vytvorenie 5 miliónov pracovných miest v EÚ v rokoch 2008 až 2009; keďže hospodárska recesia povedie k vyššej nezamestnanosti a určite i k väčšej chudobe a prinesie výzvy pre európsky sociálny model, |
N. |
keďže finančná a hospodárska kríza má za následok rastúcu nezamestnanosť a neistotu, čo vyvoláva značný tlak na sociálnu súdržnosť v celej EÚ spojený so sociálnymi poruchami a napätím v mnohých členských štátoch, |
O. |
keďže EÚ sa zaviazala k dosiahnutiu cieľa, ktorým je sociálne a environmentálne trvalo udržateľný rozvoj, a keďže príležitosti na vytváranie pracovných miest, ktoré môžu vyplývať z tohto záväzku, by sa mali v plnej miere využiť, |
P. |
keďže sociálny dialóg môže byť dôležitý na zvládnutie krízy dôvery, ktorá sa prehlbuje v dôsledku hospodárskej krízy, pretože mnoho ľudí v našej spoločnosti sa obáva budúcnosti; keďže rovnakou prioritou musia byť aj tí, ktorí sú už vylúčení a ktorých súčasné postavenie sa v dôsledku súčasnej krízy zhoršuje, |
Q. |
keďže inštitucionálne opatrenia EÚ, ktoré majú výraznejší intervenčný charakter a ktoré sa vyznačujú určitým stupňom prerozdelenia príjmov a spoločným poňatím európskeho sociálneho modelu, vplývajú pozitívne na kvalitu pracovného života miliónov mužov a žien vo viac znevýhodnených odvetviach našich pracovných trhov, |
R. |
keďže rešpektovanie národných právnych a zmluvných rámcov charakterizovaných rovnováhou medzi pracovným právom a kolektívnymi dohodami, ktoré upravujú tieto modely, sú základným predpokladom harmonizovaných hodnôt v rôznorodých systémoch, |
S. |
keďže v prípade neštandardných pracovných vzťahov sa neuplatňujú pravidlá a postupy dohodnuté partnermi v rámci kolektívneho vyjednávania, |
T. |
keďže obnovená sociálna agenda by mala vychádzať zo zásady, že účinné a účelné sociálne politiky prispievajú k hospodárskemu rastu a prosperite, a keďže to môže napomôcť aj obnovenie klesajúcej podpory EÚ zo strany občanov, |
U. |
keďže je poľutovaniahodné, že obnovená sociálna agenda sa nevenuje otázke právnej istoty sociálnych služieb všeobecného záujmu, |
V. |
keďže boli vyjadrené značné obavy v súvislosti s úlohou a viditeľnosťou obnovenej sociálnej agendy vrátane skutočnosti, že nie je dostatočne jasný jej účel ani to, aké budú ďalšie nadväzné opatrenia, ako aj so znižovaním významu pripisovanému sociálnej otvorenej metóde koordinácie, |
W. |
keďže európske sociálne modely predstavujú jednotu hodnôt v rôznorodosti systémov a vo všeobecnosti spadajú do právomoci členských štátov; keďže ciele sociálnej Európy ustanovené v zmluve o ES, v Charte základných práv a v Lisabonskej zmluve musia byť zdôrazňované ako ústredný cieľ EÚ, ak má reagovať na očakávania a rozptýliť obavy svojich občanov; keďže Európska rada na viacerých jarných zasadnutiach opakovane zdôraznila cieľ odstránenia chudoby a sociálneho vylúčenia a potrebu posilniť sociálnu dimenziu v lisabonskej stratégii; keďže zlyhanie alebo úspech vnútroštátnych sociálnych politík a politík zamestnanosti majú dosah aj na ostatné členské štáty, a preto musí byť diskusia o reforme európskeho sociálneho modelu základom interakcie medzi EÚ a členskými štátmi, |
X. |
keďže zlyhanie lisabonskej stratégie pri znižovaní chudoby - keď v súčasnosti v EÚ 78 000 000 osôb žije v chudobe - a čoraz väčšia nerovnosť musia byť v centre pozornosti; keďže EÚ musí dosiahnuť pokrok pri rozvoji a plnení cieľov na úrovni EÚ, ako aj vnútroštátnych cieľov v oblasti odstraňovania chudoby a sociálneho vylúčenia a v kľúčových oblastiach, pre ktoré existujú v súčasnosti ukazovatele, ak majú občania veriť tomu, že EÚ je tu na to, aby slúžila v prvom rade im a až potom podnikom a bankám, |
Y. |
keďže vo viacerých konaniach pred Súdnym dvorom Európskych spoločenstiev sa použilo spojenie „ustanovenia, ktoré majú rozhodujúci význam pre ochranu politického, sociálneho a hospodárskeho poriadku“ bez toho, aby bolo objasnené, kto môže v tejto súvislosti rozhodnúť, ktoré ustanovenia sú rozhodujúce pre ochranu všeobecných opatrení verejnej politiky v členskom štáte, |
Z. |
keďže Súdny dvor rozhodol, že nie je v právomoci členských štátov, aby jednostranne definovali pojem verejnej politiky alebo aby jednostranne vyžadovali uplatňovanie všetkých povinných ustanovení svojho pracovného práva od dodávateľov služieb so sídlom v inom členskom štáte, a keďže nie je jasné, kto má túto právomoc, ak nie členské štáty, |
AA. |
keďže nie je jasne odlíšené využívanie subdodávateľskej pracovnej sily od pochybného obchodovania s pracovnou silou a poskytovania služieb, ktoré je založené na zákonných zmluvách so skutočne samostatne zárobkovo činnými osobami; keďže by sa mal riešiť rozdiel medzi nekalými praktikami a skutočnými občianskoprávnymi a obchodnoprávnymi vzťahmi, |
Prioritné opatrenia
Európske sociálne modely
1. |
vyzýva Radu a Komisiu, aby vzhľadom na hospodársku recesiu opätovne zdôraznili dôležitosť silnej sociálnej Európy zahŕňajúcej trvalo udržateľné, účinné a účelné sociálne politiky a politiky zamestnanosti; vyzýva Komisiu, aby vypracovala ambicióznu agendu sociálnej politiky na obdobie rokov 2010 – 2015; |
2. |
naliehavo žiada Komisiu, aby predložila konzistentný plán politiky pre dôstojnú prácu v súlade s Chartou základných práv EÚ; |
3. |
zdôrazňuje, že je dôležité, aby v tomto ťažkom období bolo na prvom mieste sociálnej agendy vytváranie a podpora pracovných miest; domnieva sa, že väčšia pružnosť na pracovisku je teraz dôležitejšia ako kedykoľvek predtým; |
4. |
vyzýva Komisiu, aby obnovenú sociálnu agendu spojila s inými iniciatívami, napríklad s Európskym paktom pre rovnosť pohlaví, Európskym paktom mládeže a Európskou alianciou pre rodiny, s cieľom umožniť sociálne znevýhodneným skupinám lepší prístup k sociálnym výhodám; |
5. |
je znepokojený tým, že opatrenia navrhnuté v oznámení Komisie o obnovenej sociálnej agende nie sú dostatočne konzistentné a nemajú dosah na súčasnú úroveň chudoby a vylúčenia v EÚ a neriešia súčasné problémy sociálnej súdržnosti; |
6. |
ľutuje najmä, že v oznámení Komisie o obnovenej sociálnej agende chýbajú návrhy týkajúce sa nasledujúcich otázok, ktoré majú rozhodujúci význam pre dosiahnutie rovnováhy medzi hospodárskymi slobodami a sociálnymi právami:
|
7. |
zdôrazňuje, že je potrebné ďalej rozvinúť minimálne normy v oblasti zamestnaneckých práv; je si vedomý, že hospodárske slobody ani pravidlá hospodárskej súťaže nemajú prednosť pred základnými sociálnymi právami; |
8. |
poznamenáva, že sociálna politika by mala zahŕňať kľúčové opatrenia, ako napríklad lepšiu rovnováhu medzi silnejšími sociálnymi právami a slobodami, boj proti diskriminácii a presadzovanie rovnosti, modernizáciu a reformovanie európskych sociálnych modelov a zároveň posilňovanie ich hodnôt; |
9. |
konštatuje, že vymedzenie toho, čo tvorí ustanovenia členského štátu, ktoré majú rozhodujúci význam pre ochranu politického, sociálneho a hospodárskeho poriadku, je politickou otázkou a malo by sa uskutočniť v rámci demokraticky legitímneho postupu; vyzýva preto Komisiu, aby začala otvorenú diskusiu s cieľom vyjasniť, čo tvorí tieto všeobecné ustanovenia verejnej politiky, a aby prípadne navrhla právne predpisy; |
10. |
domnieva sa, že v súčasnej dobe by sa nemali znižovať sociálne výdavky, ale skôr posilňovať štrukturálne reformy; dodáva, že EÚ by mala podporovať infraštruktúru sociálnych modelov členských štátov vrátane sociálnych služieb všeobecného záujmu tým, že opätovne zdôrazní dôležitosť ich všeobecného prístupu, kvality a trvalej udržateľnosti; |
11. |
vyjadruje poľutovanie nad tým, že hoci finančná kríza poukazuje na význam štátnych zásahov pre udržanie hospodárskej činnosti a posilnenie sociálnej súdržnosti, Komisia nezabezpečila budúcnosť a kľúčovú úlohu verejných služieb v EÚ prostredníctvom návrhu rámcovej smernice o službách verejného záujmu; |
12. |
vyzýva Komisiu, aby predložila legislatívny návrh, ktorý bude mať za cieľ zabezpečiť právnu istotu sociálnych služieb všeobecného záujmu; |
13. |
zdôrazňuje, že je potrebné nájsť spôsoby modernizácie a reformovania vnútroštátnych systémov sociálneho zabezpečenia s cieľom odstrániť chudobu v dlhodobom horizonte, najmä pokiaľ ide o primeraný minimálny príjem, dôchodky a služby zdravotnej starostlivosti; zdôrazňuje, že existuje potenciál na posilnenie finančnej udržateľnosti minimálnej mzdy a dôchodkových systémov, ako aj kvality a účinnosti služieb zdravotnej starostlivosti zdokonalením ich organizácie a prístupu k nim a posilnením partnerstva medzi verejným a súkromným sektorom, a to pri dodržiavaní zásady subsidiarity a podpore zvýšeného úsilia o zavedenie progresívnych daňových systémov s cieľom zníženia nerovnosti; |
14. |
konštatuje, že niektoré členské štáty zaviedli koncepciu minimálnej mzdy; navrhuje, aby ostatné členské štáty čerpali z ich skúseností; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili podmienky pre sociálnu a hospodársku účasť pre všetkých a najmä zaviedli právne predpisy týkajúce sa týchto oblastí ako minimálna mzda, iné právne a všeobecne záväzné dohody, alebo kolektívne zmluvy v súlade s vnútroštátnymi tradíciami, ktoré umožnia pracovníkom na plný úväzok zarobiť si na dôstojný život; |
15. |
vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili prístup k základným bankovým službám pre všetkých občanov; |
16. |
je toho názoru, že šport a kultúrne aktivity sú základnými nástrojmi sociálneho začlenenia a prispievajú k osobnému rozvoju, podporujú spoločenskú prospešnosť a rozvíjajú talenty; |
17. |
žiada Komisiu, aby zabezpečila, že environmentálna a zdravotná problematika bude urýchlene začlenená do všetkých politík EÚ s cieľom zaistiť vysokú úroveň ochrany zdravia a životného prostredia v súlade s ustanoveniami Zmluvy o ES; |
18. |
podporuje odhodlanie Komisie rozšíriť sociálnu agendu o nové oblasti; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že otázka životného prostredia sa príliš často posudzuje iba z hľadiska zmeny klímy; víta opakované vyhlásenia Komisie v prospech trvalo udržateľného hospodárstva s nízkymi emisiami CO2, vyjadruje však poľutovanie nad tým, že návrh Komisie neobsahuje žiadne konkrétne opatrenie, ktoré by zohľadnilo sociálne a zdravotné dôsledky environmentálnej a klimatickej krízy; |
19. |
zdôrazňuje, že extrémna chudoba a z nej vyplývajúce sociálne vylúčenie sa nemôžu chápať výhradne z ekonomického hľadiska na základe čísiel, ale musia sa tiež chápať v zmysle ľudských práv a občianstva; uznáva, že samotná zásada voľného pohybu kapitálu a tovaru nemôže odstrániť chudobu, a najmä pretrvávajúcu chudobu, a že extrémna chudoba pripravuje tých, ktorých postihuje, o príležitosti, bráni im v tom, aby sa naplno zúčastňovali na živote spoločnosti a robí z nich ľudí ľahostajných k svojmu okoliu; |
Sociálna politika a politika zamestnanosti
20. |
víta návrhy zahrnuté v balíku Komisie o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom, ktorý bol predložený na konci roka 2008; vyzýva Komisiu, aby poskytla odporúčania členským štátom, ktoré jednoznačne zaostávajú v plnení cieľov stanovených na zasadnutí Európskej rady v roku 2002 v Barcelone, pokiaľ ide o zabezpečenie starostlivosti o deti do roku 2010; vyzýva Komisiu, aby naďalej podporovala otvorenosť zamestnávateľov voči pružným pracovným opatreniam prostredníctvom lepšieho využívania informačných a komunikačných technológií (IKT) a vedomostí o nich a nových foriem organizácie práce, a aby tak podporovala pružnejší režim práce a jeho súlad s fungovaním podnikov a administratívy a s vyučovacími hodinami; |
21. |
vyzýva Komisiu, aby predložila návrh na lepšie zosúladenie súkromného, rodinného a pracovného života prostredníctvom lepšieho využívania IKT a vedomostí o nich a nových foriem organizácie práce, pričom by zároveň zohľadnila potreby a blahobyt detí a súčasne podporila účinnejšiu ochranu zamestnanosti, čím sa potvrdí právo rodičov a opatrovateľov na pružné pracovné modely, ktoré zodpovedajú ich potrebám, a venovala osobitnú pozornosť prístupu osôb, ktoré majú nízky príjem, sú v neistej situácii alebo majú zamestnanie nízkej kvality; |
22. |
vyjadruje poľutovanie nad nedostatkami politík EÚ a členských štátov vzhľadom na rastúcu chudobu, najmä chudobu detí; |
23. |
vyzýva členské štáty, aby v záujme sociálneho začlenenia zaviedli systémy minimálnej garantovanej mzdy, a to v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality; |
24. |
navrhuje, aby sa nové demografické problémy riešili nápravou situácie žien, ktoré žijú v chudobe, nemajú rovnaký a adekvátny prístup k strave, bývaniu, vzdelávaniu a odmeňovaniu a čelia ťažkostiam pri zlaďovaní pracovného, rodinného a súkromného života; |
25. |
požaduje účinnejšie predchádzanie predčasnému ukončeniu štúdia a boj proti nemu v duchu hesla „škola sa oplatí“; požaduje účinne organizované vzdelávacie systémy a školské osnovy prispôsobené budúcemu pracovnému trhu, ktoré budú zohľadňovať potreby spoločnosti a technologický vývoj; vyzýva na ďalšiu podporu a pomoc pre koncepciu škôl druhej šance a neformálneho a neoficiálneho vzdelávania, pri ktorom sa preukázalo, že vedie k vyššej účasti mladých ľudí a dospelých ako tradičné školské prostredie, čo by prispelo k zníženiu miery predčasného ukončenia školskej dochádzky v EÚ; na tento účel žiada o dlho očakávané odstránenie všetkých nerovností, pokiaľ ide o príležitosti v systémoch vzdelávania v EÚ, najmä odstránenie vzdelávania s nízkou úrovňou a oddeleného vzdelávania, ktoré má nezvratné negatívne následky na marginalizované skupiny, obzvlášť na Rómov; |
26. |
trvá na tom, že je potrebné prijať účinnejšie opatrenia v oblasti celoživotného vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré by boli zamerané na lepšiu prípravu občanov, najmä menej kvalifikovaných, na hladký a nediskriminačný (opätovný) vstup na trh práce a prispievanie k sociálnej inovácii; navrhuje, aby sa zdôrazňovali podnikateľské zručnosti, najmä u žien a mladých ľudí, schopnosti v oblasti IKT a komunikácie, finančná gramotnosť a jazykové zručnosti; |
27. |
zdôrazňuje, že je potrebné zlepšiť vzdelávanie v Európe prostredníctvom mobilizácie procesu kompatibility a komparability vzdelávacích systémov členských štátov s cieľom uľahčiť vzájomné uznávanie odborných kvalifikácií a noriem; |
28. |
domnieva sa, že politiky aktívneho sociálneho začleňovania musia mať rozhodujúci vplyv na odstraňovanie chudoby a sociálneho vylúčenia, a to tak pre osoby s plateným zamestnaním (tzv. chudobných pracujúcich), ako aj pre osoby bez plateného zamestnania; |
29. |
zdôrazňuje potrebu presadzovania spolupráce medzi vysokými školami a podnikmi, pretože je dôležité zabezpečiť, aby títo partneri spolupracovali a navzájom sa podporovali v prospech svojich vlastných organizácií, zamestnancov a študentov; domnieva sa, že by sa mala vytvoriť väzba medzi vysokoškolskými študijnými programami a podnikateľským svetom a že podniky by mali mať okrem iného možnosť dopĺňať študijné programy, ponúkať stáže, organizovať dni otvorených dverí pre študentov atď.; |
30. |
upozorňuje na to, že na integráciu mladých a starších ľudí, žien, dlhodobo nezamestnaných ľudí a znevýhodnených skupín na trhu práce je potrebný vyváženejší prístup k flexibilite, bezpečnosti a potrebe zabezpečiť dôstojnú mzdu; navrhuje, aby členské štáty pri vykonávaní vnútroštátnych stratégií flexiistoty zohľadnili uznesenie Európskeho parlamentu z 29. novembra 2007 o spoločných zásadách flexiistoty; |
31. |
nazdáva sa, že najmä v čase finančnej a hospodárskej krízy, ktorá má často za následok prepúšťanie a reštrukturalizáciu, je nanajvýš dôležité zapojenie pracovníkov do rozhodovacieho procesu v rámci podnikov, ktorý má vplyv na ich pracovné miesta a živobytie; víta nedávnu revíziu (15) smernice Rady 94/45/ES z 22. septembra 1994 o zriaďovaní Európskej zamestnaneckej rady alebo postupu v podnikoch s významom na úrovni spoločenstva a v skupinách podnikov s významom na úrovni spoločenstva na účely informovania zamestnancov a prerokovania s nimi (16); opakuje svoju výzvu na ďalšie posilnenie fungovania európskych zamestnaneckých rád, ako je uvedená v jeho uznesení zo 4. septembra 2001 o uplatňovaní smernice 94/45/ES (17); |
32. |
zdôrazňuje, že sociálna politika a politika zamestnanosti by mali podporovať vytváranie pracovných miest a mali by sa urýchlene aktivovať ako reakcia na súčasnú hospodársku krízu, mali by zabezpečiť pracovné príležitosti a príležitosti na vzdelávanie a tiež zmierňovať stratu príjmov; domnieva sa, že tieto politiky by mali aktívne motivovať ľudí k tomu, aby vyhľadávali pracovné príležitosti alebo začali vlastnú podnikateľskú činnosť; domnieva sa, že členské štáty by preto mali posúdiť dostupné spôsoby financovania, ako sú úverové záruky, znížené úrokové sadzby alebo poskytovanie jednorazových dávok v nezamestnanosti, ktoré okrem zmierňovania straty príjmov poskytujú aj príležitosti na vzdelávanie, čo nezamestnaným ľuďom pomôže nájsť nové zamestnanie; pripomína holistický prístup Komisie k aktívnemu začleňovaniu, ktorý zahŕňa primeranú podporu príjmov, prístup k inkluzívnym trhom práce a vysokokvalitným sociálnym službám; |
33. |
vyzýva Komisiu, aby prijala iniciatívy, ktoré povedú k jasnému odlíšeniu zamestnávateľov, skutočne samostatne zárobkovo činných osôb a malých podnikateľov na jednej strane a zamestnancov na strane druhej; |
34. |
zdôrazňuje, že je mimoriadne potrebné podporovať matky prostredníctvom rodinných prídavkov v období starostlivosti o deti a vytvorením vhodného rámca pre ich návrat na pracovný trh, pričom je potrebné venovať osobitnú pozornosť slobodným matkám vzhľadom na ich zraniteľnosť; |
35. |
poukazuje na to, že sociálna ekonomika ako ďalšia forma podnikania zohráva kľúčovú úlohu, pokiaľ ide o prispievanie k trvalo udržateľnému európskemu hospodárstvu, tým, že spája ziskovosť so solidaritou; dodáva, že podniky sociálnej ekonomiky potrebujú istý právny rámec; zdôrazňuje veľmi dôležitý prínos dobrovoľníckej činnosti v sociálnej oblasti, najmä v boji proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu a v poskytovaní podpory znevýhodnenejším skupinám v spoločnosti; |
36. |
zdôrazňuje, že nie všetci ľudia sú schopní pracovať a v súčasnosti ani nie sú pracovné miesta pre všetkých, a potvrdzuje, že je dôležité vykonávať odporúčanie 92/441/EHS potvrdené na zasadnutí Európskej rady 11. a 12. decembra 2008, ktoré sa týka poskytovania „dostatočných zdrojov a sociálnej pomoci na zabezpečenie spôsobu života, ktorý je v súlade s ľudskou dôstojnosťou“ prostredníctvom rozšírenia mechanizmov minimálnej mzdy na všetky členské štáty a zvýšenia úrovne, aby sa zabezpečil prístup a primeranosť; |
37. |
vyjadruje presvedčenie, že rozvoj mikrokreditov môže zohrávať významnú úlohu pri podpore (dlhodobo) nezamestnaných osôb pri ich prechode k samostatnej zárobkovej činnosti; poukazuje na to, že mikrokredity pomohli už v mnohých takýchto situáciách pri opätovnom zaradení sa do pracovného života a že je to v súlade s lisabonskou stratégiou; vyzýva Komisiu, aby zlepšila zhromažďovanie informácií o možnostiach a dostupnosti mikroúverov, ako aj prístup k týmto informáciám, a aby sa aktívne zamerala na tie spoločenské skupiny, ktoré by z ponuky mikroúverov mohli mať najväčší úžitok a ktoré ich najviac potrebujú; |
38. |
vyzýva na podporu intenzívnejšieho prepojenia medzi uplatňovaním flexiistoty a posilňovaním sociálneho dialógu pri rešpektovaní národných zvykov a postupov; |
39. |
trvá na odstránení byrokratických prekážok pre malé a stredné podniky; vyzýva na ďalšie uplatňovanie zásad navrhnutých v oznámení Komisie o iniciatíve Small Business Act pre Európu; |
40. |
aj keď plne uznáva právomoc členských štátov v oblasti mzdovej politiky, navrhuje sociálnym partnerom na národnej úrovni, aby prediskutovali nové metodiky mzdových politík, ktoré by mohli zvrátiť súčasný pokles pomeru medzi mzdami a ziskami a zahŕňať vyššiu účasť zamestnancov na zisku podnikov využívaním systémov zmierňujúcich dosah inflácie; domnieva sa, že takéto systémy by mohli umožniť presun osobitných príjmov zamestnancov do špeciálnych kapitálových fondov vytvorených podnikmi; vyzýva na diskusiu týkajúcu sa spôsobov podnecovania podnikov, aby uplatňovali tieto metodiky, a ďalej vyzýva na diskusiu o právnych rámcoch, ktoré budú regulovať postupný prístup zamestnancov k týmto fondom; pripomína sociálnym partnerom význam obnoveného záväzku týkajúceho sa miezd umožňujúcich dôstojný život, ktoré zaručujú minimálne mzdy výrazne nad úrovňou primeraného príjmu s cieľom umožniť ľuďom dostať sa z chudoby a využívať výhody plynúce z práce; |
41. |
trvá na tom, že pokrok v oblasti nediskriminácie a rovnakých príležitosti spočíva v pevnom právnom základe, ako aj v celom rade politických nástrojov, a že nediskriminácia a rovnosť príležitostí musia byť zahrnuté do všetkých oblastí obnovenej sociálnej agendy; |
42. |
žiada Komisiu, aby uskutočnila štúdie o strednodobom a dlhodobom dosahu mobility znalostí s cieľom využiť výsledky ako silný základ pre opatrenia na zmiernenie negatívnych dôsledkov; |
Prisťahovalectvo
43. |
upozorňuje na negatívne dôsledky (možný únik mozgov), ktoré môže mať prisťahovalectvo na rozvojový proces v krajinách pôvodu vrátane štruktúry rodín, zdravotníctva, vzdelávania a výskumu; na druhej strane pripomína dôsledky hospodárskej krízy, pokiaľ ide o nerovnováhu trhov práce hostiteľských krajín; |
44. |
zdôrazňuje význam etického náboru z tretích krajín, najmä pokiaľ ide o zdravotníckych pracovníkov, a vyzýva členské štáty, ktoré tak ešte neurobili, aby vypracovali kódex postupov pre medzinárodný nábor; |
45. |
zdôrazňuje, že dlhodobý vplyv prisťahovalectva na demografické zmeny je neistý, pretože závisí od premenlivosti migračných tokov, znovuzjednocovania rodín a miery pôrodnosti; |
46. |
domnieva sa, že prisťahovalci, ak sú zamestnaní legálne, môžu prispieť k trvalo udržateľnému rozvoju systémov sociálneho zabezpečenia a takisto môžu zaručiť svoje vlastné dôchodkové a sociálne práva; |
47. |
zdôrazňuje, že úspešná prisťahovalecká politika založená na ľudských právach by mala podporovať ucelenú a účinnú stratégiu začleňovania migrantov na základe rovnakých príležitostí, ktorá by vychádzala zo zaručenia ich základných práv a zabezpečenia rovnováhy medzi právami a povinnosťami; |
48. |
víta návrh Komisie uvaliť sankcie na zamestnávateľov, ktorí zamestnávajú štátnych príslušníkov tretích krajín s nelegálnym pobytom; zdôrazňuje význam boja proti využívaniu štátnych príslušníkov tretích krajín s nelegálnym pobytom pri súčasnom rešpektovaní práv osôb v zraniteľnom postavení; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby podporovala príležitosti zákonného zamestnávania príslušníkov tretích krajín s legálnym pobytom; |
49. |
víta návrh smernice o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti (KOM(2008)0414); upozorňuje však na skutočnosť, že smernica nesmie viesť k ďalšej diskriminácií občanov EÚ na základe ich ekonomického postavenia; |
50. |
domnieva sa, že posilnenie vykonávania a presadzovania existujúcich pracovnoprávnych predpisov vnútroštátneho práva, práva Spoločenstva a dohovorov Medzinárodnej organizácie práce (MOP) musí byť pre inštitúcie EÚ a členské štáty prioritou; |
51. |
zdôrazňuje, že je potrebné ešte viac posilniť antidiskriminačné zákony v rámci EÚ; vyzýva Komisiu, aby stimulovala výmenu najlepších postupov medzi členskými štátmi so zreteľom na väčšiu podporu úspešnej integrácie migrantov; konštatuje, že najmä v čase neľahkej hospodárskej situácie sú neúmerne postihnuté najzraniteľnejšie osoby v spoločnosti, medzi ktoré často patria migranti; |
EÚ na vonkajšej úrovni
52. |
domnieva sa, že EÚ by mohla v oblasti vonkajších vzťahov zohrávať aktívnejšiu úlohu pri presadzovaní hlavných sociálnych a environmentálnych noriem; vyjadruje presvedčenie, že je potrebné vyvíjať dodatočné úsilie, pokiaľ ide o mechanizmy prevencie, dohľadu a sankcionovania porušovania týchto noriem; |
53. |
domnieva sa, že EÚ by mohla urobiť viac na ovplyvnenie medzinárodnej agendy v oblasti dôstojnej práce a aktívne podporovať dodržiavanie dohovorov MOP, ako aj ľudských práv a základných slobôd, a že by tým mohla prispieť k dosiahnutiu svetového mieru a takisto k ochrane záujmov a hodnôt EÚ; |
54. |
zdôrazňuje skutočnosť, že vytváranie právneho rámca Spoločenstva, či už prostredníctvom primárnej alebo sekundárnej legislatívy, nesmie byť v rozpore s medzinárodnými záväzkami v rámci dohovorov MOP; |
55. |
poznamenáva, že EÚ by sa mala zamerať na proces globalizácie, ktorý sa vyznačuje vyššou mierou sociálneho začlenenia a hospodárskej a environmentálnej udržateľnosti; konštatuje, že spôsob, akým spoločnosti vykonávajú obchodnú činnosť, má nielen veľký hospodársky dosah, ale aj významný sociálny dosah v rámci EÚ, ako aj v tretích krajinách, a najmä v rozvojových krajinách; vyzýva preto Komisiu, aby aktívne podporovala koncepciu podnikovej sociálnej zodpovednosti, a to buď prostredníctvom podpory „mäkkého práva“ alebo prípadne prostredníctvom legislatívnych návrhov; |
Štrukturálne fondy
56. |
navrhuje posilnenie potenciálu štrukturálnych fondov zjednodušením, spružnením a zlepšením postupov a rozmeru sociálnej integrácie s cieľom pomôcť členským štátom optimalizovať výsledky sociálnej politiky a politiky zamestnanosti; vyzýva členské štáty a regióny, aby plne zapojili partnerov v súlade s článkom 16 všeobecného nariadenia o štrukturálnych fondoch (18); dôrazne odporúča sprístupniť Európsky sociálny fond (ESF) partnerom na budovanie kapacít; |
57. |
zdôrazňuje, že obnovená sociálna agenda musí prijať jasný záväzok, že štrukturálne fondy a kohézny fond EÚ pomôžu dosiahnuť jej ciele; žiada preto členské štáty, aby využívali ESF a všetky ostatné štrukturálne fondy nielen na zlepšenie zamestnateľnosti, ale aj sociálnej infraštruktúry; |
58. |
uznáva, že štrukturálne fondy z veľkej časti zostávajú hlavným nástrojom financovania na plnenie sociálnych cieľov, a žiada Komisiu a členské štáty, aby presadzovali synergie s inými programami a podporovali súdržnosť viacročných rámcových programov, napríklad programov Daphne a Progress, programu verejného zdravia a programu Európa pre občanov; |
59. |
požaduje, aby sa osobitná pozornosť venovala regiónom, ktoré sú najviac zasiahnuté globalizáciou, ako aj regiónom v nových členských štátoch, v ktorých prebieha proces sociálneho zbližovania; |
60. |
domnieva sa, že program Progress by mohol prispieť k lepšiemu posúdeniu modernizácie európskych sociálnych modelov prostredníctvom zhodnotenia pilotných projektov; |
61. |
domnieva sa, že v dôsledku slobody pohybu osôb vznikajú v niektorých častiach EÚ, a najmä vo väčších mestách, nové problémy súvisiace so zabezpečením sociálnej ochrany v núdzi pre ľudí, ktorí sa nedokážu sami uživiť, čím sa vytvára ďalší tlak na (charitatívne) súkromné a verejné služby, ktoré poskytujú pomoc v núdzi napríklad bezdomovcom alebo marginalizovaným skupinám obyvateľstva v spoločnosti; |
Pomocné opatrenia
Sociálny a občiansky dialóg
62. |
zdôrazňuje, že flexibilitu občanov a ich vôľu akceptovať zmeny možno zvýšiť väčšou vzájomnou dôverou, ktorú možno posilniť účinnejším a transparentnejším sociálnym dialógom, ako aj zabezpečením účinnejšej participatívnej demokracie pri vytváraní a uskutočňovaní politík; |
63. |
domnieva sa, že pre sociálny dialóg je obzvlášť dôležité podporovať politiky v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci a vo všeobecnosti podporovať zvyšovanie kvality života na pracovisku; vyzýva Komisiu, aby začala diskusiu o tom, ako do sociálneho dialógu zapojiť pracovníkov, ktorí nie sú zamestnaní na plný úväzok (ako sú dočasní pracovníci, pracovníci na čiastočný úväzok, pracovníci na dobu určitú); |
64. |
vzhľadom na to, že výsledky rokovaní európskych sociálnych partnerov nie sú príliš známe alebo zverejňované, vyzýva na podporu informovanosti o výsledkoch sociálneho dialógu v záujme zlepšenia jeho dosahu a podpory jeho rozvoja; |
65. |
vyjadruje presvedčenie, že kultúra spolupráce, ktorá nahrádza na pracovnom trhu kultúru konfliktu, by sa mala naďalej podporovať prostredníctvom podpory sociálneho dialógu; |
66. |
je presvedčený, že organizácie občianskej spoločnosti a ľudia žijúci v chudobe a sociálnom vylúčení musia byť priamejšie a na rovnakom základe zapojení do diskusií o hospodárskom a sociálnom modeli; |
67. |
poznamenáva, že sociálni partneri by sa mali usilovať pracovať na základe viacročných plánov s osobitnými harmonogramami a termínmi so zameraním na dlhodobú udržateľnú stratégiu; |
68. |
vyzýva na širokú diskusiu o sociálnej agende na obdobie po roku 2010 medzi európskymi zainteresovanými stranami, vnútroštátnymi verejnými orgánmi, zamestnávateľmi, zamestnancami a organizáciami občianskej spoločnosti; |
69. |
poznamenáva, že členské štáty by mali podporovať nové merateľné, záväzné a kvantitatívne sociálne ciele a ukazovatele pre lisabonskú stratégiu po roku 2010 vrátane záväzkov snažiť sa o odstraňovanie chudoby a sociálneho vylúčenia, ako aj o vytvorenie nového paktu sociálneho pokroku, ktorý by stanovil ciele a štruktúru novej sociálne trvalo udržateľnej a celkovo spravodlivej EÚ, ktorá by mala budovať a posilňovať sociálnu otvorenú metódu koordinácie ako kľúčový pilier; |
70. |
poznamenáva, že podniky zohrávajú v EÚ dôležitú úlohu nielen z hospodárskeho, ale aj zo sociálneho hľadiska; upozorňuje preto na podporu podnikovej sociálnej zodpovednosti a potrebu urýchlene dosiahnuť pokrok, pokiaľ ide o vysokokvalitnú prácu vrátane miezd umožňujúcich dôstojný život, aby sa posilnil sociálny model a zabránilo sociálnemu dumpingu; |
71. |
uprednostňuje účinný dialóg medzi Európskym parlamentom a organizáciami občianskej spoločnosti; poukazuje na to, že takýto dialóg je potrebný aj v rámci členských štátov na centrálnej, regionálnej a miestnej úrovni; |
72. |
poznamenáva, že Európsky rok dobrovoľníctva by bol pre EÚ ideálnou príležitosťou na prepojenie s organizáciami občianskej spoločnosti; vyzýva Komisiu, aby pripravila podmienky na vyhlásenie roka 2011 za Európsky rok dobrovoľníctva a aby na tento účel čo najskôr predložila primerané legislatívne návrhy; |
73. |
domnieva sa, že organizácie občianskej spoločnosti by mali byť zapájané od začiatku rozhodovacích procesov a že informácie by mali byť verejne prístupné, spätná väzba obojstranná a účastníkom by sa mal objasniť priestor na zmenu; |
74. |
zdôrazňuje dôležitosť a hodnotu konzultačného procesu ako účinného nástroja na posilnenie právomocí občanov umožnením ich priameho zapojenia do vytvárania politiky na úrovni EÚ; vyzýva Komisiu, aby prijala ďalšie kroky na zvýšenie informovanosti o budúcich konzultáciách EÚ prostredníctvom médií a ďalších vhodných fór na národnej, regionálnej a miestnej úrovni; |
75. |
domnieva sa, že je naliehavo nutné, aby európske inštitúcie, sociálni partneri na národnej úrovni a organizácie občianskej spoločnosti prijali „sociálny pakt“ zahŕňajúci sociálne opatrenia s realistickými, záväznými cieľmi a ukazovateľmi; |
76. |
poznamenáva, že občianska účasť sa začína v detstve, a požaduje podporu participatívnych štruktúr a iniciatív pre deti a mládež na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni; |
Právo EÚ
77. |
zdôrazňuje, že je potrebné dosiahnuť pokrok a dokončiť nariadenie týkajúce sa koordinácie systémov sociálneho zabezpečenia, smernicu o prenosnosti dôchodkových práv a návrh smernice o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania bez ohľadu na náboženské vyznanie alebo vieru, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu; |
78. |
požaduje zlepšenie legislatívneho procesu na úrovni EÚ tým, že sa objasní, prečo sú potrebné opatrenia na tejto úrovni, zabezpečí sa kvalita obsahu a vykonávanie prísnych a nezávislých hodnotení vplyvu zahŕňajúcich sociálne, environmentálne a hospodárske účinky; požaduje najmä účinné vykonávanie Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva z roku 2003 (19); |
79. |
zdôrazňuje, že účinná spolupráca medzi členskými štátmi a účinné monitorovanie transpozície práva EÚ by mali byť prioritou; |
80. |
domnieva sa, že v záujme lepšieho legislatívneho procesu na úrovni EÚ by sa malo aktívne podporovať zapojenie organizácií občianskej spoločnosti a reagovať na záujmy občanov, a tak ich priblížiť k EÚ; |
Otvorená metóda koordinácie
81. |
domnieva sa, že na úrovni EÚ by malo existovať lepšie prepojenie medzi hospodárskou, environmentálnou a sociálnou politikou, pričom by sa mali znovu potvrdiť pôvodné ciele lisabonskej stratégie a potreba zabezpečiť, aby hospodárska politika a politika zamestnanosti aktívne prispievali k odstraňovaniu chudoby a sociálneho vylúčenia; |
82. |
zdôrazňuje, že je potrebné prijať právne záväznú chartu základných sociálnych práv; |
83. |
poznamenáva, že v Lisabonskej zmluve sa stanovuje, že pri definovaní a vykonávaní politík EÚ by sa mali zohľadňovať najzásadnejšie aspekty sociálnej politiky; |
84. |
domnieva sa, že lisabonská stratégia na obdobie po roku 2010 by mala zahŕňať posilnenú otvorenú metódu koordinácie, a vyzýva Komisiu, aby naďalej podnecovala členské štáty k stanoveniu vnútroštátnych kvantifikovaných cieľov, najmä pokiaľ ide o znižovanie chudoby a posilňovanie sociálneho začleňovania, podporovaných predovšetkým novými merateľnými a kvantitatívnymi ukazovateľmi; |
85. |
vyzýva Radu a Komisiu, aby vytvorili príležitosti na skutočné zapojenie Európskeho parlamentu do lisabonskej stratégie na obdobie po roku 2010; |
*
* *
86. |
poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
(1) Prijaté texty, P6_TA(2008)0544.
(2) Prijaté texty, P6_TA(2008)0513.
(3) Prijaté texty, P6_TA(2009)0039.
(4) Prijaté texty, P6_TA(2008)0556.
(5) Prijaté texty, P6_TA(2008)0467.
(6) Ú. v. ES L 245, 26.8.1992, s. 46.
(7) Ú. v. EÚ C 297 E, 20.11.2008, s. 174.
(8) Ú. v. EÚ C 282 E, 6.11.2008, s. 463.
(9) Ú. v. EÚ C 102 E, 24.4.2008, s. 321.
(10) Ú. v. EÚ C 233 E, 28.9.2006, s. 130.
(11) Prijaté texty, P6_TA(2008)0286.
(12) Ú. v. EÚ C 301 E, 13.12.2007, s. 45.
(13) Prijaté texty, P6_TA(2008)0163.
(14) Ú. v. ES L 303, 2.12.2000, s. 16.
(15) Smernica 2009/38/ES (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku).
(16) Ú. v. ES L 254, 30.9.1994, s. 64.
(17) Ú. v. ES C 72E, 21.3.2002, s. 68.
(18) Nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25).
(19) Ú. v. EÚ C 321, 31.12.2003, s. 1.