This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32021D2072
Council Decision (CFSP) 2021/2072 of 25 November 2021 in support of building resilience in biosafety and biosecurity through the Biological and Toxin Weapons Convention
Rozhodnutie Rady (SZBP) 2021/2072 z 25. novembra 2021 na podporu budovania odolnosti v oblasti biologickej bezpečnosti a biologickej ochrany prostredníctvom Dohovoru o biologických a toxínových zbraniach
Rozhodnutie Rady (SZBP) 2021/2072 z 25. novembra 2021 na podporu budovania odolnosti v oblasti biologickej bezpečnosti a biologickej ochrany prostredníctvom Dohovoru o biologických a toxínových zbraniach
ST/11396/2021/INIT
Ú. v. EÚ L 421, 26.11.2021, p. 56–64
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force: This act has been changed. Current consolidated version: 20/11/2023
26.11.2021 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 421/56 |
ROZHODNUTIE RADY (SZBP) 2021/2072
z 25. novembra 2021
na podporu budovania odolnosti v oblasti biologickej bezpečnosti a biologickej ochrany prostredníctvom Dohovoru o biologických a toxínových zbraniach
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 28 ods. 1 a článok 31 ods. 1,
so zreteľom na návrh vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,
keďže:
(1) |
Európska rada 12. decembra 2003 prijala stratégiu EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia (ďalej len „stratégia EÚ“), ktorej kapitola III obsahuje zoznam opatrení zameraných na boj proti takémuto šíreniu. |
(2) |
Únia aktívne vykonáva stratégiu EÚ a uvádza do účinnosti opatrenia uvedené v jej kapitole III, a to najmä tie, ktoré súvisia s posilnením, vykonávaním a všeobecným uplatňovaním Dohovoru o biologických a toxínových zbraniach (ďalej len „BTWC“). |
(3) |
Rada 20. marca 2006 prijala akčný plán EÚ týkajúci sa biologických a toxínových zbraní, ktorý dopĺňa jednotnú akciu 2006/184/SZBP (1) na podporu BTWC. |
(4) |
Rada 16. novembra 2015 prijala rozhodnutie (SZBP) 2015/2096 (2) o pozícii Únie na ôsmej konferencii zmluvných štátov o preskúmaní BTWC. |
(5) |
Na ôsmej konferencii o preskúmaní BTWC sa rozhodlo o obnovení mandátu jednotky podpory vykonávania (ISU), ktorá bola zriadená v rámci ženevskej pobočky Úradu OSN pre otázky odzbrojenia (ďalej len „UNODA“) a schválená na siedmej konferencii o preskúmaní BTWC na obdobie rokov 2017 až 2021. |
(6) |
Rada 21. januára 2019 prijala rozhodnutie (SZBP) 2019/97 (3) na podporu BTWC v rámci stratégie EÚ. Toto rozhodnutie dopĺňa rozhodnutie 2019/97 tým, že ďalej posilní biologickú bezpečnosť a biologickú ochranu na národnej, regionálnej a medzinárodnej úrovni v kontexte prebiehajúcej pandémie ochorenia COVID-19. |
(7) |
Vzhľadom na skúsenosti získané počas pandémie ochorenia COVID-19 je potrebné zintenzívniť úsilie o zlepšenie biologickej bezpečnosti a biologickej ochrany na medzinárodnej, regionálnej a národnej úrovni, |
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
1. Toto rozhodnutie sa riadi týmito zásadami:
a) |
čo najlepšie využívanie skúseností získaných počas vykonávania predchádzajúcich jednotných akcií a rozhodnutí Rady na podporu BTWC; |
b) |
zohľadňovanie osobitných potrieb, ktoré vyjadrili zmluvné štáty, ako aj štáty, ktoré nie sú zmluvnými stranami BTWC, pokiaľ ide o posilnenie biologickej bezpečnosti a biologickej ochrany na národnej, regionálnej a medzinárodnej úrovni prostredníctvom BTWC; |
c) |
podpora miestnej a regionálnej zodpovednosti za projekty v záujme zabezpečenia ich dlhodobej udržateľnosti a vybudovanie partnerstva medzi Úniou a tretími stranami v rámci BTWC; |
d) |
dôraz na činnosti, ktoré priniesli konkrétne výsledky, pokiaľ ide o posilnenie národných, regionálnych a medzinárodných kapacít v oblasti pomoci, reakcie a pripravenosti; |
e) |
prispievanie k presadzovaniu mieru a bezpečnosti a cieľov súvisiacich so zdravím prostredníctvom účinného vykonávania BTWC zmluvnými štátmi. |
2. Únia podporuje tieto projekty zodpovedajúce opatreniam stratégie EÚ:
a) |
posilnenie spôsobilostí v oblasti biologickej bezpečnosti a biologickej ochrany v Afrike prostredníctvom intenzívnejšej regionálnej koordinácie; |
b) |
budovanie kapacít pre národné kontaktné miesta BTWC; |
c) |
uľahčenie preskúmania vývoja v oblasti vedy a technológií, ktorý je relevantný z hľadiska BTWC, a to aj zapojením akademickej obce a priemyslu; |
d) |
rozšírenie podpory pre projekty dobrovoľnej transparentnosti. |
Podrobný opis týchto projektov je uvedený v projektovom dokumente uvedenom v prílohe k tomuto rozhodnutiu.
Článok 2
1. Za vykonávanie tohto rozhodnutia zodpovedá vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „VP“).
2. Technické vykonávanie činností uvedených v článku 1 sa zverí UNODA. UNODA vykonáva túto úlohu pod vedením VP. VP na tento účel uzavrie s UNODA potrebné dojednania.
Článok 3
1. Finančná referenčná suma na vykonávanie projektov uvedených v článku 1 ods. 2 je 2 147 443,52 EUR.
2. Výdavky financované zo sumy stanovenej v odseku 1 sa spravujú v súlade s postupmi a pravidlami, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie.
3. Komisia dohliada na riadne spravovanie výdavkov uvedených v odseku 1. Komisia na tento účel uzavrie s UNODA potrebnú dohodu. V tejto dohode sa stanoví, že UNODA zabezpečí viditeľnosť príspevku Únie, ktorá zodpovedá jeho výške.
4. Komisia sa usiluje, aby sa dohoda uvedená v odseku 3 uzavrela čo najskôr po nadobudnutí účinnosti tohto rozhodnutia. Informuje Radu o akýchkoľvek ťažkostiach, ktoré v tejto súvislosti vzniknú, ako aj o dátume uzavretia dohody.
Článok 4
VP podáva Rade správu o vykonávaní tohto rozhodnutia na základe pravidelných správ, ktoré vypracúva UNODA. Uvedené správy tvoria základ pre hodnotenie, ktoré vykoná Rada. Komisia poskytuje informácie o finančných aspektoch projektov uvedených v článku 1 ods. 2.
Článok 5
1. Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.
2. Toto rozhodnutie stráca účinnosť 24 mesiacov odo dňa uzavretia dohody uvedenej v článku 3 ods. 3 alebo šesť mesiacov odo dňa jeho prijatia, ak sa v tomto období uvedená dohoda neuzavrie.
V Bruseli 25. novembra 2021
Za Radu
predseda
Z. POČIVALŠEK
(1) Jednotná akcia Rady 2006/184/SZBP z 27. februára 2006 na podporu Dohovoru o biologických a toxických zbraniach v rámci vykonávania Stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia (Ú. v. EÚ L 65, 7.3.2006, s. 51).
(2) Rozhodnutie Rady (SZBP) 2015/2096 zo 16. novembra 2015 o pozícii Európskej únie na Ôsmej konferencii o preskúmaní Dohovoru o zákaze vývoja, výroby a hromadenia zásob bakteriologických (biologických) a toxínových zbraní a o ich zničení (BTWC) (Ú. v. EÚ L 303, 20.11.2015, s. 13).
(3) Rozhodnutie Rady (SZBP) 2019/97 z 21. januára 2019 na podporu Dohovoru o biologických a toxínových zbraniach v rámci stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia (Ú. v. EÚ L 19, 22.1.2019, s. 11).
PRÍLOHA
Projekt na podporu odolnosti v oblasti biologickej bezpečnosti a biologickej ochrany prostredníctvom Dohovoru o biologických a toxínových zbraniach (BTWC)
1. KONTEXT
Pandémia COVID-19 preukázala, že infekčné choroby môžu spôsobiť globálne problémy, a poukázala na nedostatočnú pripravenosť reagovať na biologické udalosti na národnej, regionálnej a medzinárodnej úrovni. Ak by bola takáto choroba úmyselne upravená tak, aby bola virulentnejšia, alebo ak by bola zámerne vypustená súbežne na viacerých miestach, mohla by viesť k ešte väčšej celosvetovej kríze. Zároveň je potrebné vziať do úvahy pokrok v oblasti biotechnológií, ktoré môžu mať mnohé prínosy s pozitívnym vplyvom na udržateľný rozvoj, ale taktiež môžu prinášať viaceré riziká s potenciálne katastrofickými dôsledkami. Za týchto okolností je potrebné zintenzívniť úsilie o riešenie otázok biologickej bezpečnosti a biologickej ochrany v kontexte Dohovoru o biologických a toxínových zbraniach.
2. CIELE
Týmto rozhodnutím Rady sa má posilniť biologická bezpečnosť a biologická ochrana na národnej, regionálnej a medzinárodnej úrovni v kontexte prebiehajúcej pandémie COVID-19. Týmto rozhodnutím sa doplní rozhodnutie Rady (SZBP) 2019/97 z 21. januára 2019 (1) na podporu BTWC. Rozhodnutie 2019/97 vykonáva ženevská pobočka Úradu Organizácie Spojených národov pre otázky odzbrojenia (UNODA) v úzkej spolupráci s jednotkou podpory vykonávania BTWC (ISU). Toto rozhodnutie bude podľa potreby vychádzať z výsledkov, ktoré sa dosiahli v rámci vykonávania rozhodnutia 2019/97 a predchádzajúcich jednotných akcií a rozhodnutí Rady na podporu BTWC bez toho, aby sa zdvojovali akékoľvek prebiehajúce činnosti (2). Počas implementačnej fázy tohto rozhodnutia sa čo najlepšie využijú možné synergie s rozhodnutím 2019/97.
Toto rozhodnutie Rady sa bude riadiť týmito zásadami:
a) |
čo najlepšie využívanie skúseností získaných počas vykonávania predchádzajúcich jednotných akcií a rozhodnutí Rady na podporu BTWC; |
b) |
zohľadňovanie osobitných potrieb, ktoré vyjadrili zmluvné štáty, ako aj štáty, ktoré nie sú zmluvnými stranami BTWC, pokiaľ ide o posilnenie biologickej bezpečnosti a biologickej ochrany na národnej, regionálnej a medzinárodnej úrovni prostredníctvom BTWC; |
c) |
podpora miestnej a regionálnej zodpovednosti za projekty v záujme zabezpečenia ich dlhodobej udržateľnosti a vybudovanie partnerstva medzi Úniou a tretími stranami v rámci BTWC; |
d) |
dôraz na činnosti, ktoré priniesli konkrétne výsledky, pokiaľ ide o posilnenie národných, regionálnych a medzinárodných kapacít v oblasti pomoci, reakcie a pripravenosti; |
e) |
prispievanie k presadzovaniu mieru a bezpečnosti a cieľov súvisiacich so zdravím prostredníctvom účinného vykonávania BTWC zmluvnými štátmi. |
3. PROJEKTY
3.1. Projekt č. 1 – Posilnenie spôsobilostí v oblasti biologickej bezpečnosti a biologickej ochrany v Afrike prostredníctvom intenzívnejšej regionálnej koordinácie
3.1.1. Účel projektu
Tento projekt sa zameriava na posilnenie vykonávania BTWC a na pokrok v jeho všeobecnom uplatňovaní na africkom kontinente, a to zvýšením kapacít štátnych orgánov a regionálnych subjektov a organizácií, ktoré sa zaoberajú otázkami biologickej bezpečnosti a biologickej ochrany v Afrike. Jeho cieľom je aj prehĺbiť spoluprácu a koordináciu medzi týmito aktérmi.
V súčasnosti dohovor BTWC neratifikovalo ani k nemu pristúpilo 14 štátov – štyri signatárske štáty a desať nesignatárskych štátov. Osem z týchto štátov sa nachádza v Afrike: ide o Čad, Komory, Džibutsko, Egypt, Eritreu, Namíbiu, Somálsko a Južný Sudán. Dva z týchto štátov, Egypt a Somálsko, sú signatármi BTWC, zatiaľ čo zostávajúcich šesť štátov dohovor nepodpísalo. Africký kontinent je preto z hľadiska všeobecného uplatňovania BTWC prioritnou oblasťou. Okrem toho by sa vykonávanie dohovoru mohlo výrazne posilniť zvýšením kapacít jeho afrických zmluvných štátov v oblasti biologickej ochrany a biologickej bezpečnosti.
3.1.2. Opis projektu
V rámci tohto projektu sa vytvorí pozícia úradníka pre politické záležitosti P3 so sídlom v Addis Abebe, ktorý bude pracovať špecificky na všeobecnom uplatňovaní a posilnenom vykonávaní dohovoru na africkom kontinente a skúmať možné synergie s regionálnymi rámcami pre mier a bezpečnosť, zdravotnú bezpečnosť a rozvoj. Úradník pre politické záležitosti by konkrétne zodpovedal za tieto úlohy:
a) |
poskytovať legislatívnu pomoc zmluvným štátom, ktoré si želajú skvalitniť svoje právne predpisy týkajúce sa BTWC, ako aj štátom, ktoré chcú pristúpiť k dohovoru a majú v úmysle preskúmať a upraviť svoje existujúce právne predpisy; |
b) |
poskytovať zmluvným štátom osobitnú odbornú prípravu zameranú na vypracúvanie a predkladanie správ BTWC o opatreniach na budovanie dôvery (CBM); |
c) |
pomáhať africkým zmluvným štátom BTWC v otázkach týkajúcich sa správ CBM. Cieľom tejto dodatočnej pomoci, ktorou by sa posilnila podpora, ktorú už poskytuje jednotka ISU, je zvýšiť počet a kvalitu správ CBM, ktoré predkladajú africké zmluvné štáty; |
d) |
úzko spolupracovať s africkými štátmi, ktoré nie sú zmluvnými stranami BTWC, a to aj prostredníctvom ich stálych misií pri Africkej únii v Addis Abebe, s cieľom identifikovať osobitné výzvy súvisiace s pristúpením k dohovoru alebo jeho ratifikáciou, ktorým tieto štáty čelia, a uľahčiť procesy pristúpenia/ratifikácie poskytovaním súvisiacej technickej a legislatívnej pomoci; |
e) |
úzko spolupracovať a koordinovať činnosti s relevantnými zainteresovanými stranami, subregionálnymi zoskupeniami a partnerskými organizáciami so sídlom v Afrike; (3) a |
f) |
podporovať vykonávanie všetkých ostatných činností podľa tohto rozhodnutia Rady EÚ v Afrike. |
Úradníkovi pre politické záležitosti budú podľa potreby pomáhať externí konzultanti pre konkrétne podstatné úlohy (napr. poskytovanie legislatívnej podpory a technickej pomoci). Na uľahčenie a podporu činností sa v prípade potreby využije prítomnosť UNODA v Afrike prostredníctvom jeho Regionálneho centra pre mier a odzbrojenie v Afrike (UNREC).
Úradník pre politické záležitosti bude všetky svoje aktivity úzko koordinovať s jednotkou ISU a projektovým personálom, ktorý pôsobí v rámci vykonávania rozhodnutia Rady EÚ v Ženeve. Úradník pre politické záležitosti bude úzko spolupracovať s regionálnym koordinátorom UNODA pre Afriku (v kontexte rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1540 z roku 2004) (4) a jeho kancelária sa bude nachádzať v budove Hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov pre Afriku (UN ECA) v Addis Abebe.
3.1.3. Očakávané výsledky projektu
Očakáva sa, že týmto projektom sa podporí všeobecné uplatňovanie dohovoru na africkom kontinente a zlepší jeho vykonávanie na úrovni štátov. Tento projekt sa zameria aj na posilnenie spolupráce a koordinácie medzi štátnymi orgánmi a regionálnymi subjektmi a organizáciami, ktoré sa zaoberajú otázkami biologickej bezpečnosti a biologickej ochrany v Afrike.
V súvislosti s vytvorením pozície úradníka pre politické záležitosti v Addis Abebe sa očakáva, že väčšia blízkosť k štátnym orgánom v Afrike, relevantným diplomatickým zastúpeniam v Addis Abebe a regionálnym politickým a odborným platformám rozhodujúcim spôsobom prispeje k pokroku vo vykonávaní BTWC a k všeobecnému uplatňovaniu dohovoru v Afrike, ako sa uvádza vyššie.
3.2. Projekt č. 2 – Budovanie kapacít pre národné kontaktné miesta BTWC
3.2.1. Účel projektu
Cieľom tohto projektu je vytvoriť školiace materiály a poskytnúť národným kontaktným miestam BTWC špecifickú odbornú prípravu zameranú na vykonávanie BTWC na vnútroštátnej úrovni. Mal by tiež vytvoriť nástroje a príležitosti na dialóg a výmenu informácií medzi národnými kontaktnými miestami o vnútroštátnom vykonávaní BTWC vrátane výmeny najlepších postupov. Účelom tohto projektu je posilniť vykonávanie BTWC cieleným budovaním kapacít národných kontaktných miest a intenzívnejšou výmenou a spoluprácou medzi nimi na regionálnej a medzinárodnej úrovni.
Na šiestej konferencii o preskúmaní v roku 2006 sa rozhodlo, že každý zmluvný štát by mal určiť národné kontaktné miesto pre:
— |
koordináciu vnútroštátneho vykonávania a komunikáciu s ostatnými zmluvnými štátmi a s príslušnými medzinárodnými organizáciami, |
— |
vypracúvanie a predkladanie výročných správ o opatreniach na budovanie dôvery, |
— |
výmenu informácií o opatreniach, ktorých cieľom je dosiahnuť všeobecné uplatňovanie. |
Zo 183 štátov, ktoré sú v súčasnosti zmluvnými stranami dohovoru, určilo národné kontaktné miesta k dnešnému dňu len 134 štátov. Národnými kontaktnými miestami sú rozličné subjekty na domácej úrovni, s rozličnými charakteristikami a úrovňou predchádzajúcich znalostí o BTWC. V súčasnosti je odborná príprava pre národné kontaktné miesta BTWC k dispozícii len na ad hoc základe a jej poskytovanie je podmienené finančnými prostriedkami zo strany darcov.
3.2.2. Opis projektu
Účelom tohto projektu je vypracovanie štandardizovaného kurzu odbornej prípravy, ktorý bude k dispozícii všetkým národným kontaktným miestam. Kurz odbornej prípravy sa bude poskytovať buď online, alebo na školeniach s osobnou účasťou v rôznych regiónoch (v závislosti od vývoja pandémie COVID-19) pre národných zástupcov, ktorí plnia funkciu národných kontaktných miest BTWC. Tento kurz bude zahŕňať informácie o všetkých aspektoch vykonávania BTWC na vnútroštátnej úrovni vrátane vypracúvania správ BTWC o opatreniach na budovanie dôvery a riešenia legislatívnych otázok. Odborná príprava bude vychádzať z príručky o vykonávaní BTWC, ktorá sa pripravuje na základe rozhodnutia Rady EÚ 2019/97.
Hoci jednotka ISU dohovoru BTWC sprístupňuje všetkým zmluvným štátom kontaktné údaje všetkých určených národných kontaktných miest na samostatnej stránke s obmedzeným prístupom, neexistujú žiadne formálne spôsoby interakcie medzi národnými kontaktnými miestami. V rámci tohto projektu sa preto predpokladá usporiadanie série neformálnych fór regionálneho dialógu – virtuálnych alebo s osobnou účasťou – pre národné kontaktné miesta BTWC s cieľom uľahčiť výmenu informácií a najlepších postupov.
Okrem toho sa v Ženeve uskutoční stretnutie všetkých národných kontaktných miest BTWC, napríklad pred zasadnutím zmluvných štátov BTWC, s cieľom umožniť výmenu informácií a vytváranie sietí medzi národnými kontaktnými miestami vo všetkých regiónoch, podobne ako v prípade výročného zasadnutia vnútroštátnych orgánov OPCW v kontexte Dohovoru o chemických zbraniach. Taktiež sa ďalej rozšíri stránka s obmedzeným prístupom, ktorá bude slúžiť ako zdroj relevantných informácií pre národné kontaktné miesta vrátane všetkých relevantných materiálov odbornej prípravy a ako interaktívna platforma umožňujúca národným kontaktným miestam komunikovať navzájom a s jednotkou ISU BTWC. Stránku s obmedzeným prístupom bude spravovať jednotka ISU BTWC s cieľom zabezpečiť nepretržitú a zjednodušenú výmenu informácií medzi národnými kontaktnými miestami aj po skončení účinnosti tohto rozhodnutia Rady.
Kurz odbornej prípravy, ako aj fóra pre dialóg majú silný kontaktný prvok, keďže národné kontaktné miesta by dostali príležitosť na vzájomné spoznávanie a nadväzovanie kontaktov.
3.2.3. Očakávané výsledky projektu
Prínosom tohto kurzu odbornej prípravy by malo byť to, že prostredníctvom programu odbornej prípravy určí národné kontaktné miesta viac zmluvných štátov. Očakáva sa tiež, že poskytovaná odborná príprava povedie k vyššiemu počtu a vyššej kvalite každoročne predkladaných správ o opatreniach na budovanie dôvery, ktoré poskytnú dodatočné informácie o stave vykonávania dohovoru na celom svete. S cieľom zabezpečiť udržateľnosť sa školiace materiály po skončení účinnosti tohto rozhodnutia Rady koncepčne rozpracujú tak, aby boli pre národné kontaktné miesta použiteľné a prístupné na účely budúcich školení. Tento projekt by mal tiež uľahčiť výmenu informácií a najlepších postupov medzi národnými kontaktnými miestami.
3.3. Projekt č. 3 – Uľahčenie preskúmania vývoja v oblasti vedy a technológií, ktorý je relevantný z hľadiska BTWC, a to aj zapojením akademickej obce a priemyslu
3.3.1. Účel projektu
Cieľom tohto projektu je uľahčiť preskúmanie vedy a technológií, ktoré sú relevantné z hľadiska dohovoru. Zmluvné štáty dohovoru BTWC opakovane konštatovali, že je dôležité, aby boli informované o relevantnom pokroku v oblasti vedy a technológií. Takýto pokrok by na jednej strane mohol predstavovať riziká, ktoré by mohli viesť k možným porušeniam dohovoru, a na druhej strane by mohol byť pre dohovor prínosom, napríklad v súvislosti so zlepšením očkovacích látok a diagnostiky chorôb. Keďže technológie súvisiace s dohovorom BTWC sú zo svojej podstaty technológiami s dvojakým použitím, nepretržité zapojenie akademickej obce a priemyslu a výmena s nimi majú veľký význam.
3.3.2. Opis projektu
Tento projekt spočíva v usporiadaní medzinárodnej konferencie o vede a technológiách v rámci prípravy deviatej konferencie o preskúmaní, na ktorej by sa zúčastnili najmä odborníci z akademickej obce, štátnej správy a priemyslu a ktorých príspevky by sa začlenili do diskusií, ktoré budú podkladom pre program deviatej konferencie o preskúmaní. Konferencia podľa potreby zohľadní a využije výsledky piatich regionálnych seminárov o vede a technológiách, ktoré sa konali v rámci rozhodnutia Rady EÚ (SZBP) 2016/51 na podporu BTWC. Konferencia sa bude zaoberať aj návrhmi zmluvných štátov BTWC v oblasti vedy a technológií, akými sú napríklad zavedenie kódexu správania pre biovedcov a snaha vytvoriť mechanizmus preskúmania vývoja vedy a technológií, ktoré budú predmetom rokovaní na deviatej konferencii o preskúmaní. Konferencia sa uskutoční v krajine globálneho Juhu, napríklad v jednej s krajín (5), ktoré predložili rezolúciu Valného zhromaždenia OSN o úlohe vedy a technológií v kontexte medzinárodnej bezpečnosti a odzbrojenia. Ak vzhľadom na pandémiu COVID-19 nebude možné zorganizovať konferenciu s osobnou účasťou, uskutoční sa virtuálne. V súvislosti s organizáciou a priebehom konferencie sa najme externý konzultant s relevantnými vedomosťami a skúsenosťami, ako aj úzkymi väzbami s akademickou obcou a/alebo priemyslom. Tento externý konzultant bude tiež poverený vypracovaním dlhodobejšej stratégie rozsiahlejšieho zapojenia jednotlivých zainteresovaných strán v rámci BTWC.
Popri konferencii o vede a technológiách sa tiež vytvorí iniciatíva Veda pre diplomatov, ktorej cieľom bude informovať tvorcov politík o tom, ako môže byť technologický a vedecký pokrok z hľadiska dohovoru prínosom, ale aj výzvou. Iniciatíva Veda pre diplomatov bude pozostávať zo série podujatí zameraných na technologický vývoj, ktorý má pre dohovor osobitný význam. Externý konzultant bude zodpovedný aj za organizáciu podujatí „Veda pre diplomatov“.
3.3.3. Očakávané výsledky projektu
Konferencia o vede a technológiách by mala byť príspevkom k vecným diskusiám, ktoré sa uskutočnia počas deviatej konferencie o preskúmaní. Diskusia o relevantných návrhoch zmluvných štátov BTWC týkajúcich sa vedy a technológií, akými sú zavedenie kódexu správania pre biovedcov a snaha o vytvorenie mechanizmu preskúmania vývoja vedy a technológií, má za cieľ uľahčiť formuláciu národných a/alebo regionálnych pozícií, ako aj diskusiu o týchto návrhoch na deviatej konferencii o preskúmaní a rokovania o nich.
Cieľom iniciatívy Veda pre diplomatov je oboznámiť tvorcov politík s kľúčovými prvkami technologického a vedeckého vývoja, ktoré sú relevantné z hľadiska dohovoru.
3.4. Projekt č. 4 – Rozšírenie podpory pre programy dobrovoľnej transparentnosti
3.4.1. Účel projektu
Cieľom projektu je presadzovanie transparentnosti a budovanie dôvery v rámci dohovoru. Tento projekt vychádza z minulých programov dobrovoľnej transparentnosti, ktoré zmluvné štáty dohovoru vykonali od roku 2011, a zameriava sa na ďalšie posilnenie podpory takýchto iniciatív zriadením platformy na výmenu informácií o programoch dobrovoľnej transparentnosti. Zahŕňa aj realizáciu komplexnej analýzy s cieľom identifikovať ponaučenia z týchto činností, ako aj súbor praktických činností na podporu tohto konceptu.
3.4.2. Opis projektu
Od roku 2011 podniklo 15 zmluvných štátov dobrovoľné iniciatívy, v rámci ktorých uskutočnili rozličné programy v oblasti transparentnosti v rámci dohovoru. Na týchto programoch sa zúčastnilo 35 krajín zo všetkých regionálnych skupín. Hoci sa predchádzajúce aktivity navzájom líšili, pokiaľ ide o ciele, formát, úroveň účasti a trvanie, vychádzali z jedného spoločného základu: všetky sa dobrovoľne dohodli buď bilaterálne, multilaterálne, alebo v rámci procesu, ktorý bol otvorený pre všetky zmluvné štáty, ktoré majú záujem využiť príležitosti partnerského preskúmania. Tento prístup umožňuje prispôsobiť rôzne kľúčové parametre preferenciám usporiadateľských/zúčastnených zmluvných štátov. Programy dobrovoľnej transparentnosti sa môžu týkať rôznych aspektov, ako je napríklad vnútroštátne vykonávanie, medzinárodná pomoc a spolupráca, pripravenosť a reakcia, kontrola vývozu, právne predpisy v oblasti biologickej bezpečnosti a biologickej ochrany alebo vypracúvanie správ o opatreniach na budovanie dôvery.
V rámci projektu sa predpokladá vytvorenie online prehľadu všetkých programov transparentnosti vo forme databázy s možnosťou vyhľadávania, ktorá bude obsahovať všetky doteraz uskutočnené činnosti, a zostavenie komplexnej štúdie o minulých programoch transparentnosti vrátane ponaučení z rôznych činností. Štúdia sa uskutoční v úzkej spolupráci s inštitútom UNIDIR. UNODA sa pri realizácii projektu bude okrem toho snažiť o partnerstvá so zainteresovanými regionálnymi a medzinárodnými organizáciami vrátane CBRN centier excelentnosti EÚ. Vytvorenie online prehľadu a vypracovanie štúdie o minulých programoch sa zadá externým konzultantom.
3.4.3. Očakávané výsledky projektu
Očakáva sa, že projektom sa posilní vykonávanie dohovoru prostredníctvom výmeny informácií a najlepších postupov medzi zmluvnými štátmi, pokiaľ ide o programy dobrovoľnej transparentnosti, a pomôže identifikovať potreby pomoci a spolupráce podľa článku X BTWC. Pomôže tiež vytvoriť diskusné fórum o takýchto iniciatívach medzi zainteresovanými zmluvnými štátmi.
4. PERSONÁLNE OTÁZKY
Koordinované a efektívne vykonávanie všetkých činností podľa tohto rozhodnutia Rady si bude vyžadovať prítomnosť personálu v Ženeve. Je preto potrebné, aby v ženevskej pobočke UNODA pôsobil úradník pre politické záležitosti P2 a administratívny asistent GS4. Ako už bolo uvedené, úradník pre politické záležitosti P3 bude pôsobiť v Addis Abebe. Úradníci pre politické záležitosti P2 a P3 a administratívny asistent GS4 budú podliehať úradníkovi pre politické záležitosti P3, ktorý dohliada na vykonávanie rozhodnutia Rady 2019/97, s cieľom zabezpečiť zjednodušené a koordinované vykonávanie oboch rozhodnutí Rady.
Vzhľadom na vysoký stupeň špecializácie, ktorý je potrebný na poskytovanie legislatívnej a technickej pomoci v Afrike, modernizáciu webového sídla národných kontaktných miest a vypracovanie školiacich materiálov pre národné kontaktné miesta, organizáciu konferencie o vede a technológiách, realizáciu iniciatívy Veda pre diplomatov, vytvorenie online prehľadu programov dobrovoľnej transparentnosti a vypracovanie štúdie o minulých programoch a najlepších postupoch, bude na tento účel potrebné zapojiť externých konzultantov.
5. PODÁVANIE SPRÁV
UNODA/BTWC-ISU bude VP každých šesť mesiacov predkladať správy o pokroku pri realizácii projektov.
6. TRVANIE
Celkové odhadované obdobie realizácie projektov je 24 mesiacov.
7. ZVIDITEĽNENIE EÚ
UNODA/BTWC-ISU prijme všetky príslušné opatrenia na propagáciu skutočnosti, že vykonávané činnosti financuje Únia. Takéto opatrenia sa vykonajú v súlade s manuálom pre komunikáciu a zviditeľnenie vonkajších činností Európskej únie, ktorý vypracovala a uverejnila Európska komisia. UNODA/BTWC-ISU teda zabezpečí viditeľnosť príspevku Únie prostredníctvom vhodného označovania a publicity, pričom sa vyzdvihne úloha Únie, zabezpečí transparentnosť jej činností a zvýši povedomie o dôvodoch prijatia rozhodnutia, ako aj povedomie o podpore tohto rozhodnutia zo strany Únie a výsledkoch tejto podpory. V materiáloch vytvorených v rámci projektu sa bude viditeľne zobrazovať vlajka Únie v súlade s usmerneniami Únie pre vhodné používanie a presnú reprodukciu vlajky.
8. PRÍJEMCOVIA
Príjemcami projektu č. 1 budú zmluvné štáty BTWC, pokiaľ ide o poskytovanie právnej a technickej pomoci, a štáty, ktoré nie sú zmluvnými stranami BTWC (signatárske aj nesignatárske štáty), pokiaľ ide o činnosti v oblasti všeobecného uplatňovania, vrátane príslušných zainteresovaných strán zo súkromného sektora, akademickej obce a mimovládnych organizácií, ako aj prípadných subregionálnych zoskupení a partnerských organizácií so sídlom v Afrike (6).
Príjemcami projektu č. 2 v súvislosti s budovaním kapacít národných kontaktných miest BTWC sú zmluvné štáty, najmä úradníci určení na plnenie funkcií národného kontaktného miesta.
Príjemcami projektu č. 3 týkajúceho sa uľahčenia preskúmania vývoja v oblasti vedy a technológií, ktoré sú relevantné z hľadiska dohovoru, budú úradníci, vedci, akademickí pracovníci a zástupcovia priemyslu zo zmluvných štátov BTWC.
Príjemcami projektu č. 4 v súvislosti s rozšírením podpory programov dobrovoľnej transparentnosti budú štáty, ktoré sú zmluvnými stranami BTWC.
(1) Hlavnými líniami činnosti v kontexte rozhodnutia Rady EÚ 2019/97 sú všeobecné uplatňovanie, programy pomoci na posilnenie vykonávania BTWC na národnej úrovni, vytváranie sietí biologickej bezpečnosti medzi mladými vedcami z globálneho Juhu, podpora programu medzi zasadnutiami a 9. konferencia o preskúmaní, ako aj tvorba informačných a vzdelávacích materiálov.
(2) Jednotné akcie 2006/184/SZBP a 2008/858/SZBP a rozhodnutia Rady 2012/421/SZBP a 2016/51/SZBP.
(3) Ako sú Africké centrá pre kontrolu a prevenciu chorôb s ohľadom na ich Iniciatívu v oblasti biologickej bezpečnosti a biologickej ochrany, oddelenie Komisie Africkej únie pre mier a bezpečnosť, Rozvojová agentúra AÚ – expertná sieť pre biologickú bezpečnosť (AUDA-NEPAD), regionálne hospodárske spoločenstvá (REC) a ďalšie relevantné subjekty AÚ, ako aj hlavná iniciatíva pracovnej skupiny globálneho partnerstva pre biologickú bezpečnosť.
(4) Bezpečnostná rada v rezolúcii č. 1540 (2004) rozhodla, že všetky štáty sa zdržia poskytovania akejkoľvek formy podpory neštátnym subjektom, ktoré sa snažia vyvíjať, nadobúdať, vyrábať, vlastniť, prepravovať, prevádzať alebo používať jadrové, chemické alebo biologické zbrane a ich nosiče, a to najmä na teroristické účely.
(5) Pozri https://undocs.org/en/A/RES/73/32.
(6) Ako sú Africké centrá pre kontrolu a prevenciu chorôb s ohľadom na ich Iniciatívu v oblasti biologickej bezpečnosti a biologickej ochrany, oddelenie Komisie Africkej únie pre mier a bezpečnosť, Rozvojová agentúra AÚ – expertná sieť pre biologickú bezpečnosť (AUDA-NEPAD), regionálne hospodárske spoločenstvá (REC) a ďalšie relevantné subjekty AÚ, ako aj hlavná iniciatíva pracovnej skupiny globálneho partnerstva pre biologickú bezpečnosť.