This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32008L0128
Commission Directive 2008/128/EC of 22 December 2008 laying down specific purity criteria concerning colours for use in foodstuffs (Codified version) (Text with EEA relevance)
Smernica Komisie 2008/128/ES z 22. decembra 2008 , ktorou sa stanovujú osobitné kritériá čistoty týkajúce sa farbív určených na používanie v potravinách (kodifikované znenie) (Text s významom pre EHP)
Smernica Komisie 2008/128/ES z 22. decembra 2008 , ktorou sa stanovujú osobitné kritériá čistoty týkajúce sa farbív určených na používanie v potravinách (kodifikované znenie) (Text s významom pre EHP)
Ú. v. EÚ L 6, 10.1.2009, p. 20–63
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
No longer in force, Date of end of validity: 30/11/2012; Zrušil 32012R0231
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Repeal | 31995L0045 | 30/01/2009 | |||
Repeal | 31999L0075 | 30/01/2009 | |||
Repeal | 32001L0050 | 30/01/2009 | |||
Repeal | 32004L0047 | 30/01/2009 | |||
Repeal | 32006L0033 | 30/01/2009 |
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Modified by | 32011L0003 | Zmena | príloha I | 07/02/2011 | |
Repealed by | 32012R0231 |
10.1.2009 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 6/20 |
SMERNICA KOMISIE 2008/128/ES
z 22. decembra 2008,
ktorou sa stanovujú osobitné kritériá čistoty týkajúce sa farbív určených na používanie v potravinách
(kodifikované znenie)
(Text s významom pre EHP)
KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
so zreteľom na smernicu Rady 89/107/EHS z 21. decembra 1988 o aproximácii právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa potravinárskych prídavných látok povolených na použitie v potravinách určených na ľudskú spotrebu (1), najmä na jej článok 3 ods. 3 písm. a),
keďže:
(1) |
Smernica Komisie 95/45/ES z 26. júla 1995, ktorou sa ustanovujú osobitné kritériá čistoty týkajúce sa farbív určených na používanie v potravinách (2) bola opakovane (3) podstatným spôsobom zmenená a doplnená. V záujme jasnosti a prehľadnosti by sa mala táto smernica kodifikovať. |
(2) |
Je potrebné stanoviť kritériá čistoty pre všetky farbivá uvedené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 94/36/ES z 30. júna 1994 o farbivách pre použitie v potravinách (4). |
(3) |
Je potrebné vziať do úvahy špecifikácie a analytické techniky pre farbivá uvedené v Potravinovom kódexe ako bolo navrhnutné Spoločným expertným výborom FAO/WHO pre potravinárske prídavné látky (JECFA). |
(4) |
Potravinárske prídavné látky, ak boli pripravené výrobnými metódami alebo z východiskových látok značne odlišných od tých, ktoré sú hodnotené Vedeckým výborom pre potraviny, alebo sú odlišné od tých, ktoré sú uvedené v tejto smernici, by mali byť predložené na bezpečnostné hodnotenie Európskemu úradu pre bezpečnosť potravín s dôrazom na kritériá čistoty. |
(5) |
Opatrenia stanovené v tejto smernici sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat. |
(6) |
Táto smernica by sa nemala dotýkať povinností členských štátov týkajúcich sa lehôt na transpozíciu tých smerníc do vnútroštátneho práva, ktoré sú uvedené v prílohe II časti B, |
PRIJALA TÚTO SMERNICU:
Článok 1
V prílohe I k tejto smernici sú stanovené kritériá čistoty uvedené v článku 3 ods. 3 písm. a) smernice 89/107/EHS pre farbivá uvedené v smernici 94/36/ES.
Článok 2
Smernica 95/45/ES, zmenená a doplnená smernicami uvedenými v prílohe II, časť A, sa zrušuje bez vplyvu na povinnosti členských štátov týkajúce sa lehôt na transpozíciu tých smerníc do vnútroštátneho práva, ktoré sú uvedené v prílohe II, časť B.
Odkazy na zrušenú smernicu sa považujú za odkazy na túto smernicu a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe III.
Článok 3
Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 4
Táto smernica je určená členským štátom.
V Bruseli 22. decembra 2008
Za Komisiu
predseda
José Manuel BARROSO
(1) Ú. v. ES L 40, 11.2.1989, s. 27.
(2) Ú. v. ES L 226, 22.9.1995, s. 1.
(3) Pozri prílohu II, časť A.
(4) Ú. v. ES L 237, 10.9.1994, s. 13.
PRÍLOHA I
A. VŠEOBECNÁ ŠPECIFIKÁCIA HLINÍKOVÝCH LAKOV
Definícia |
Hliníkové laky sa pripravujú reakciou farbív odpovedajúcich podmienkam čistoty stanoveným v príslušnej upresňujúcej monografii s oxidom hlinitým vo vodnom prostredí. Oxid hlinitý je obvykle čerstvo pripravený nesušený materiál, ktorý sa pripravuje reakciou síranu alebo chloridu hlinitého s uhličitanom alebo hydrogénuhličitanom sodným alebo vápenatým, alebo s amoniakom. Po vytvorení laku sa výrobok prefiltruje, premyje vodou a vysuší. V konečnom výrobku sa môže nachádzať aj nezreagovaný oxid hlinitý. |
Látky nerozpustné v HCl |
Najviac 0,5 % |
Látky extrahovateľné éterom |
Najviac 0,2 % (v neutrálnom prostredí) Na zodpovedajúce farbivá sa vzťahujú špecifické podmienky čistoty. |
B. ŠPECIFICKÉ PODMIENKY ČISTOTY
E 100 KURKUMÍN |
||||||||||||||
Synonymá |
CI prírodná žltá 3, kurkumová žltá, diferoylmetán |
|||||||||||||
Definícia |
Kurkumín sa získava extrakciou kurkumy rozpúšťadlom, t. j. extrakciou podzemkov kurkumy dlhej Curcuma lónga L. Aby sa získal koncentrovaný kurkumínový prášok, extrakt sa prečisťuje kryštalizáciou. Výrobok sa v zásade skladá z kurkumínov, t. j. farebného (1,7–bis(4–hydroxy–3–metoxyfenyl)hepta–1,6–dién–3,5–diónu) a jeho dvoch derivátov bez metoxy skupín v premenlivom zložení. Môžu byť prítomné ešte menšie množstvá olejov a živíc, ktoré sa v kurkume prirodzene vyskytujú. Pri extrakcii sa môžu používať len tieto rozpúšťadlá: octan etylnatý, acetón, oxid uhličitý, dichlórmetán, n–butanol, metanol, etanol, hexán. |
|||||||||||||
Trieda |
Dicinnamoylmetán |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
75300 |
|||||||||||||
Einecs |
207–280–5 |
|||||||||||||
Chemické názvy |
|
|||||||||||||
Chemický vzorec |
|
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
|
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 90 % farebných látok celkom E1 cm 1 %1 607 pri cca 426 nm v etanole |
|||||||||||||
Opis |
Oranžovožltý kryštalický prášok |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
|
Maximum v etanole pri cca 426 nm |
|||||||||||||
|
179 – 182 °C |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Zvyšky rozpúšťadiel |
Octan etylnatý Acetón n–butanol Metanol Etanol Hexán |
Najviac 50 mg/kg, jednotlivo alebo v kombinácii |
||||||||||||
Dichlórmetán: najviac 10 mg/kg |
||||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 101 i) RIBOFLAVÍN |
||||||||||||||
Synonymá |
Laktoflavín |
|||||||||||||
Trieda |
Isoalloxazín |
|||||||||||||
Einecs |
201–507–1 |
|||||||||||||
Chemické názvy |
7,8–dimetyl–10–(D–ribo–2,3,4,5–tetrahydroxypentyl)benzo(g)pteridin–2,4(3H,10H)–dión 7,8–dimetyl–10–(1′–D–ribityl)isoalloxazin |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
C17H20N4O6 |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
376,37 |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 98 % na bezvodej báze E1 cm 1 % 328 pri cca 444 nm vo vodnom roztoku |
|||||||||||||
Opis |
Žltý až oranžovožltý kryštalický prášok s miernym zápachom |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
|
Pomer A375/A267 je medzi 0,31 a 0,33 Pomer A444/A267 je medzi 0,36 a 0,39 |
vo vodnom roztoku |
||||||||||||
Maximum vo vode pri cca 444 nm |
||||||||||||||
|
[α]D20 °medzi - 115° a - 140° v 0,05N roztoku hydroxidu sodného |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Úbytok hmotnosti sušením |
Najviac 1,5 % po sušení pri 105 °C po 4 hodinách |
|||||||||||||
Síranový popol |
Najviac 0,1 % |
|||||||||||||
Primárne aromatické amíny |
Najviac 100 mg/kg (prepočítané ako anilín) |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 101 ii) RIBOFLAVÍN–5′–FOSFÁT |
||||||||||||||
Synonymá |
Riboflavín–5′–fosfát sodný |
|||||||||||||
Definícia |
Táto špecifikácia sa týka riboflavínu–5′–fosfátu s menšími množstvami voľného riboflavínu a riboflavín difosfátu |
|||||||||||||
Trieda |
Izoalloxazín |
|||||||||||||
Einecs |
204–988–6 |
|||||||||||||
Chemické názvy |
Monosodná (2R,3R,4S)–5–(3′)10′–dihydro–7′,8′–dimetyl–2′,4′–dioxo–10′–benzo[γ]pteridinyl)–2,3,4–trihydroxypentyl fosfát sodný; monosodná soľ 5′– monofosfátesteru riboflavínu |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
|
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
541,36 |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 95 % farebných látok celkom, prepočítané ako C17H20N4NaO9P·2H2O E1 cm 1 % 250 pri cca 375 nm vo vodnom roztoku |
|||||||||||||
Opis |
Žltý až oranžový kryštalický hygroskopický prášok s miernym zápachom a horkou chuťou |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
|
Pomer A375/A267 je medzi 0,30 a 0,34 Pomer A444/A267 je medzi 0,35 a 0,40 |
vo vodnom roztoku |
||||||||||||
Maximum vo vode pri cca 444 nm |
||||||||||||||
|
[α]D20 medzi + 38° a + 42° v 5M roztoku HCl |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Úbytok hmotnosti sušením |
Najviac 8 % (100°C, 5 hodín vo vákuu nad P2O5) pre dihydrát |
|||||||||||||
Síranový popol |
Najviac 25 % |
|||||||||||||
Anorganické fosforečnany |
Najviac 1,0 % (prepočítané ako PO4 na bezvodej báze) |
|||||||||||||
Vedľajšie farebné látky |
|
|||||||||||||
Primárne aromatické amíny |
Najviac 70 mg/kg (prepočítané ako anilín) |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 102 TARTRAZÍN |
||||||||||||||
Synonymá |
CI potravinárska žltá 4 |
|||||||||||||
Definícia |
Tartrazín sa v podstate skladá z 5–hydroxy–1–(4–sulfónanofenyl)–4–(4–sulfónanofenylazo)–H–pyrazol–3–karboxylátu trisodného a vedľajších farebných látok spolu s chloridom sodným a/alebo síranom sodným ako základnými nefarebnými zložkami. Tartrazín sa opisuje ako sodná soľ. Sú povolené tiež vápenaté a draselné soli. |
|||||||||||||
Trieda |
Monoazo |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
19140 |
|||||||||||||
Einecs |
217–699–5 |
|||||||||||||
Chemické názvy |
5–hydroxy–1–(4–sulfónanofenyl)–4–(4–sulfónanofenylazo)–H–pyrazol–3–karboxylát trisodný |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
C16H9N4Na3O9S2 |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
534,37 |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 85 % farebných látok celkom, prepočítané ako sodná soľ E1 cm 1 % 530 pri cca 426 nm vo vodnom roztoku |
|||||||||||||
Opis |
Bledo oranžový prášok alebo zrnká |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
|
Maximum vo vode pri cca 426 nm |
|||||||||||||
|
|
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Látky nerozpustné vo vode |
Najviac 0,2 % |
|||||||||||||
Vedľajšie farebné látky |
Najviac 1,0 % |
|||||||||||||
Organické zlúčeniny iné ako farebné látky: |
|
|||||||||||||
|
Spolu najviac 0,5 % |
|||||||||||||
Nesulfónované primárne aromatické amíny |
Najviac 0,01 % (prepočítané ako anilín) |
|||||||||||||
Látky extrahovateľné éterom |
Najviac 0,2 % v neutrálnom prostredí |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 104 CHINOLÍNOVÁ ŽLTÁ |
||||||||||||||
Synonymá |
CI potravinárska žltá 13 |
|||||||||||||
Definícia |
Chinolínová žltá sa pripravuje sulfonáciou 2–(2–chinolyl) indan–1,3–diónu. Chinolínová žltá sa v podstate skladá zo sodných solí zmesi disulfónanov (predovšetkým), monosulfónanov a trisulfónanov uvedenej zlúčeniny a vedľajších farebných látok spolu s chloridom sodným a/alebo síranom sodným ako základnými nefarebnými zložkami. Chinolínová žltá sa opisuje ako sodná soľ. Povoľujú sa tiež vápenaté a draselné soli. |
|||||||||||||
Trieda |
Chinoftalón |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
47005 |
|||||||||||||
Einecs |
305–897–5 |
|||||||||||||
Chemický názov |
Disodná soľ disulfónanov 2–(2–chinolyl) indan–1,3–diónu (základná zložka) |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
C18H9N Na2O8S2 (základná zložka) |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
477,38 (základná zložka) |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 70 % farebných látok celkom, prepočítané ako sodná soľ Chinolínová žltá musí mať toto zloženie: Z celkových prítomných farebných látok je:
E1 cm 1 % 865 (základná zložka) pri cca 411 nm vo vodnom roztoku kyseliny octovej |
|||||||||||||
Opis |
Žltý prášok alebo zrnká |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
|
Maximum vo vodnom roztoku kyseliny octovej o pH 5 pri cca 411 nm |
|||||||||||||
|
|
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Látky nerozpustné vo vode |
Najviac 0,2 % |
|||||||||||||
Vedľajšie farebné látky |
Najviac 4,0 % |
|||||||||||||
Organické zlúčeniny iné ako farebné látky: |
|
|||||||||||||
|
Spolu najviac 0,5 % |
|||||||||||||
2–(2–chinolyl)indan–1,3–dión |
Najviac 4 mg/kg |
|||||||||||||
Nesulfónované primárne aromatické amíny |
Najviac 0,01 % (prepočítané ako anilín) |
|||||||||||||
Látky extrahovateľné éterom |
Najviac 0,2 % v neutrálnom prostredí |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 110 ŽLTÁ FCF |
||||||||||||||
Synonymá |
CI potravinárska žltá 3, oranžová žltá S |
|||||||||||||
Vymedzenie pojmu |
Žltá FCF sa skladá najmä z dinátrium-2-hydroxy-1-(4-sulfonátofenyldiazenyl)naftalén-6-sulfonátu a vedľajších farbív spolu s chloridom sodným a/alebo síranom sodným ako základnými nefarebnými zložkami. Žltá FCF je opísaná ako sodná soľ. Prípustná je aj vápenatá a draselná soľ. |
|||||||||||||
Trieda |
monoazo |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
15985 |
|||||||||||||
Einecs |
220-491-7 |
|||||||||||||
Chemický názov |
dinátrium 2-hydroxy-1-(4-sulfonátofenyldiazenyl)naftalén-6-disulfonát |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
C16H10N2Na2O7S2 |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
452,37 |
|||||||||||||
Obsah |
najmenej 85 % celkového obsahu farbiva, vyjadreného ako sodná soľ E1 cm 1 % 555 pri cca 485 nm vo vodnom roztoku s pH 7 |
|||||||||||||
Opis |
oranžovo-červený prášok alebo granule |
|||||||||||||
Označenie |
||||||||||||||
|
maximum vo vode pri približne 485 nm s pH 7 |
|||||||||||||
|
|
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
vo vode nerozpustné častice |
najviac 0,2 % |
|||||||||||||
vedľajšie farbivá |
najviac 5,0 % |
|||||||||||||
1-(fenyldiazenyl)-2-naftalenol (Sudan I) |
najviac 0,5 mg/kg |
|||||||||||||
organické zlúčeniny iné ako farbivá: |
|
|||||||||||||
|
spolu najviac 0,5 % |
|||||||||||||
nesulfónové primárne aromatické amíny |
najviac 0,01 % (vyjadrené ako anilín) |
|||||||||||||
látky, ktoré sa extrahujú éterom |
najviac 0,2 % pri neutrálnom prostredí |
|||||||||||||
arzén |
najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
olovo |
najviac 2 mg/kg |
|||||||||||||
ortuť |
najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
kadmium |
najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
E 120 KOŠENILA, KYSELINA KARMÍNOVÁ, KARMÍNY |
||||||||||||||
Definícia |
Karmíny a kyselina karmínová sa získavajú z vodných, vodnoalkoholických alebo alkoholických extraktov košenily, pozostávajúcich zo sušených tiel samičiek hmyzu Dactylopius coccus. Farebným základom je kyselina karmínová. Môžu sa vytvárať hliníkové laky kyseliny karmínovej (karmíny), v ktorých sa predpokladá prítomnosť hliníka a kyseliny karmínovej v molárnom pomere 1:2. V komerčných výrobkoch je farebná podstata spolu s amónnymi, vápenatými, draselnými alebo sodnými katiónmi, jednotlivo alebo v kombináciách a tieto katióny môžu byť aj v prebytku. Komerčné výrobky môžu tiež obsahovať bielkovinový materiál z pôvodného hmyzu a môžu tiež obsahovať voľné karmíny a malé zvyšky neviazaných katiónov hlinitých. |
|||||||||||||
Trieda |
Antrachinón |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
75470 |
|||||||||||||
Einecs |
Košenila: 215–680–6; kyselina karmínová: 215–023–3; karmíny: 215–724–4 |
|||||||||||||
Chemické názvy |
7–β–D–glukopyranosyl–3,5,6,8–tetrahydroxy–1–metyl–9,10–dixoantracén–2–karboxylová kyselina (kyselina karmínová); karmín je hydratovaný hliníkový chelát tejto kyseliny |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
C22H20O13 (kyselina karmínová) |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
492,39 (kyselina karmínová) |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 2,0 % kyseliny karmínovej v extraktoch obsahujúcich kyselinu karmínovú; najmenej 50 % kyseliny karmínovej v chelátoch. |
|||||||||||||
Opis |
Červená až tmavo červená, drobivá pevná látka alebo prášok. Extrakt košenily je všeobecne tmavo červená kvapalina, ale môže sa tiež vysušiť na prášok. |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
Spektrometria |
Maximum vo vodnom roztoku amoniaku pri cca 518 nm Kyselina karmínová má maximum v zriedenej kyseline chlorovodíkovej pri cca 494 nm |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 122 AZORUBÍN, KARMOISÍN |
||||||||||||||
Synonymá |
CI potravinárska červená 3 |
|||||||||||||
Definícia |
Azorubín sa v podstate skladá z 4–hydroxy–3–(4–sulfónano–1–naftylazo) naftalén–1–sulfónanu disodného a vedľajších farebných látok spolu s chloridom sodným a/alebo síranom sodným ako základnými nefarebnými zložkami. Azorubín sa opisuje ako sodná soľ. Povoľujú sa tiež vápenaté a draselné soli. |
|||||||||||||
Trieda |
Monoazo |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
14720 |
|||||||||||||
Einecs |
222–657–4 |
|||||||||||||
Chemický názov |
4–hydroxy–3–(4–sulfónano–1–naftylazo) naftalén–1–sulfónan disodný |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
C20H12N2Na2O7S2 |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
502,44 |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 85 % farebných látok celkom, prepočítané ako sodná soľ E1 cm 1 % 510 pri cca 516 nm vo vodnom roztoku |
|||||||||||||
Opis |
Červený až gaštanovo hnedý prášok alebo zrnká |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
|
Maximum vo vode pri cca 516 nm |
|||||||||||||
|
|
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Látky nerozpustné vo vode |
Najviac 0,2 % |
|||||||||||||
Vedľajšie farebné látky |
Najviac 2,0 % |
|||||||||||||
Organické zlúčeniny iné ako farebné látky: |
|
|||||||||||||
|
Spolu najviac 0,5 % |
|||||||||||||
Nesulfónované primárne aromatické amíny |
Najviac 0,01 % (prepočítané ako anilín) |
|||||||||||||
Látky extrahovateľné éterom |
Najviac 0,2 % v neutrálnom prostredí |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 123 AMARANT |
||||||||||||||
Synonymá |
CI potravinárska červená 9 |
|||||||||||||
Definícia |
Amarant sa v podstate skladá z 2–hydroxy–1–(4–sulfónano–1–naftylazo) naftalén-3,6-disulfónanu trisodného a vedľajších farebných látok spolu s chloridom sodným a/alebo síranom sodným ako základnými nefarebnými zložkami. Amarant sa opisuje ako sodná soľ. Povoľujú sa tiež vápenaté a draselné soli. |
|||||||||||||
Trieda |
Monoazo |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
16185 |
|||||||||||||
Einecs |
213–022–2 |
|||||||||||||
Chemický názov |
2–hydroxy–1–(4–sulfónano–1–naftylazo) naftalén-3,6-disulfónan trisodný |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
C20H11N2Na3O10S3 |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
604,48 |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 85 % farebných látok celkom, prepočítané ako sodná soľ E1 cm 1 % 440 pri cca 520 nm vo vodnom roztoku |
|||||||||||||
Opis |
Červenkasto hnedý prášok alebo zrnká |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
|
Maximum vo vode pri cca 520 nm |
|||||||||||||
|
|
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Látky nerozpustné vo vode |
Najviac 0,2 % |
|||||||||||||
Vedľajšie farebné látky |
Najviac 3,0 % |
|||||||||||||
Organické zlúčeniny iné ako farebné látky: |
|
|||||||||||||
|
Spolu najviac 0,5 % |
|||||||||||||
Nesulfónované primárne aromatické amíny |
Najviac 0,01 % (prepočítané ako anilín) |
|||||||||||||
Látky extrahovateľné éterom |
Najviac 0,2 % v neutrálnom prostredí |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 124 PONCEAU 4R, KOŠENILOVÁ ČERVENÁ A |
||||||||||||||
Synonymá |
CI potravinárska červená 7 |
|||||||||||||
Definícia |
Ponceau 4R sa v podstate skladá z 2–hydroxy–1–(4–sulfónano–1–naftylazo) naftalén-6,8-disulfónanu trisodného a vedľajších farebných látok spolu s chloridom sodným a/alebo síranom sodným ako základnými nefarebnými zložkami. Farbivo ponceau 4R sa opisuje ako sodná soľ. Povoľujú sa tiež vápenaté a draselné soli. |
|||||||||||||
Trieda |
Monoazo |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
16255 |
|||||||||||||
Einecs |
220–036–2 |
|||||||||||||
Chemický názov |
2–hydroxy–1–(4–sulfónano–1–naftylazo) naftalén-6,8-disulfónan trisodný |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
C20H11N2Na3O10S3 |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
604,48 |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 80 % farebných látok celkom, prepočítané ako sodná soľ E1 cm 1 % 430 pri cca 505 nm vo vodnom roztoku |
|||||||||||||
Opis |
Červenavý prášok alebo zrnká |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
|
Maximum vo vode pri cca 505 nm |
|||||||||||||
|
|
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Látky nerozpustné vo vode |
Najviac 0,2 % |
|||||||||||||
Vedľajšie farebné látky |
Najviac 1,0 % |
|||||||||||||
Organické zlúčeniny iné ako farebné látky: |
|
|||||||||||||
|
Spolu najviac 0,5 % |
|||||||||||||
Nesulfónované primárne aromatické amíny |
Najviac 0,01 % (prepočítané ako anilín) |
|||||||||||||
Látky extrahovateľné éterom |
Najviac 0,2 % v neutrálnom prostredí |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 127 ERYTROZÍN |
||||||||||||||
Synonymá |
CI potravinárska červená 14 |
|||||||||||||
Definícia |
Erytrozín sa v podstate skladá z monohydrátu 2–(2,4,5,7–tetrajodo–3–oxido–6–oxoxantén–9–yl) benzoátu disodného a vedľajších farebných látok spolu s vodou, chloridom sodným a/alebo síranom sodným ako základnými nefarebnými zložkami. Erytrozín sa opisuje ako sodná soľ. Povoľujú sa tiež vápenaté a draselné soli. |
|||||||||||||
Trieda |
Xantén |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
45430 |
|||||||||||||
Einecs |
240–474–8 |
|||||||||||||
Chemický názov |
Monohydrát 2–(2,4,5,7–tetrajodo–3–oxido–6–oxoxantén–9–yl) benzoátu disodného |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
C20H6I4Na2O5.H2O |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
897,88 |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 87 % farebných látok celkom, prepočítané ako bezvodá sodná soľ E1 cm 1 %1 100 pri cca 526 nm vo vodnom roztoku s pH 7 |
|||||||||||||
Opis |
Červený prášok alebo zrnká. |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
|
Maximum vo vode pri cca 526 nm pri pH 7 |
|||||||||||||
|
|
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Anorganické jodidy, prepočítané ako jodid sodný |
Najviac 0,1 % |
|||||||||||||
Látky nerozpustné vo vode |
Najviac 0,2 % |
|||||||||||||
Vedľajšie farebné látky (okrem fluoresceínu) |
Najviac 4,0 % |
|||||||||||||
Fluoresceín |
Najviac 20 mg/kg |
|||||||||||||
Organické zlúčeniny iné ako farebné látky: |
|
|||||||||||||
Tri–jodoresorcinol |
Najviac 0,2 % |
|||||||||||||
kyselina 2–(2,4–dihydroxy–3,5–dijodobenzoyl) benzoová |
Najviac 0,2 % |
|||||||||||||
Látky extrahovateľné éterom |
Z roztoku s pH 7 až 8 najviac 0,2 % |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
Hliníkové laky |
Nemožno použiť metódu založenú na stanovení podielov nerozpustných v kyseline chlorovodíkovej. Nahrádza sa metódou založenou na stanovení podielov nerozpustných v hydroxide sodnom. Tieto podiely nesmú v prípade tohto farbiva prekročiť 0,5 %. |
|||||||||||||
E 128 ČERVENÁ 2 G |
||||||||||||||
Synonymá |
CI potravinárska červená 10, azogeranín |
|||||||||||||
Definícia |
Červená 2G sa v podstate skladá z 8–acetamido–1–hydroxy–2–fenylazo–naftalén–3,6–disulfónanu disodného a vedľajších farebných látok spolu s chloridom sodným a/alebo síranom sodným ako základnými nefarebnými zložkami. Farbivo červená 2G sa opisuje ako sodná soľ. Povoľujú sa tiež vápenaté a draselné soli. |
|||||||||||||
Trieda |
Monoazo |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
18050 |
|||||||||||||
Einecs |
223–098–9 |
|||||||||||||
Chemický názov |
8–acetamido–1–hydroxy–2–fenylazo–naftalén–3,6–disulfónan disodný |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
C18H13N3Na2O8S2 |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
509,43 |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 80 % farebných látok celkom, prepočítané ako sodná soľ E1 cm 1 % 620 pri cca 532 nm vo vodnom roztoku |
|||||||||||||
Opis |
Červený prášok alebo zrnká |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
|
Maximum vo vode pri cca 532 nm |
|||||||||||||
|
|
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Látky nerozpustné vo vode |
Najviac 0,2 % |
|||||||||||||
Vedľajšie farebné látky |
Najviac 2,0 % |
|||||||||||||
Organické zlúčeniny iné ako farebné látky: |
|
|||||||||||||
|
Spolu najviac 0,5 % |
|||||||||||||
Nesulfónované primárne aromatické amíny |
Najviac 0,01 % (prepočítané ako anilín) |
|||||||||||||
Látky extrahovateľné éterom |
Najviac 0,2 % v neutrálnom prostredí |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 129 ČERVENÁ ALLURA AC |
||||||||||||||
Synonymá |
CI potravinárska červená 17 |
|||||||||||||
Definícia |
Červená Allura AC sa v podstate skladá z 2–hydroxy–1–(2–metoxy–5–metyl–4–sulfónano–fenylazo)–naftalén–6–sulfónanu disodného a vedľajších farebných látok spolu s chloridom sodným a/alebo síranom sodným ako základnými nefarebnými zložkami. Červená Allura AC sa opisuje ako sodná soľ. Povoľujú sa tiež vápenaté a draselné soli. |
|||||||||||||
Trieda |
Monoazo |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
16035 |
|||||||||||||
Einecs |
247–368–0 |
|||||||||||||
Chemický názov |
2–hydroxy–1–(2–metoxy–5–metyl–4–sulfónano–fenylazo)– naftalén–6–sulfónan disodný |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
C18H14N2Na2O8S2 |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
496,42 |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 85 % farebných látok celkom, prepočítané ako sodná soľ E1 cm 1 % 540 pri cca 504 nm vo vodnom roztoku s pH 7 |
|||||||||||||
Opis |
Tmavočervený prášok alebo zrnká |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
|
Maximum vo vode pri cca 504 nm |
|||||||||||||
|
|
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Látky nerozpustné vo vode |
Najviac 0,2 % |
|||||||||||||
Vedľajšie farebné látky |
Najviac 3,0 % |
|||||||||||||
Organické zlúčeniny iné ako farebné látky: |
|
|||||||||||||
kyselina6–hydroxy–2–naftalén sulfónová , sodná soľ |
Najviac 0,3 % |
|||||||||||||
kyseliny 4–amino–5–metoxy–2–metylbenzén sulfónovej |
Najviac 0,2 % |
|||||||||||||
6,6–oxybis (2–naftalén kyseliny sulfónovej ), disodná soľ |
Najviac 1,0 % |
|||||||||||||
Nesulfónované primárne aromatické amíny |
Najviac 0,01 % (prepočítané ako anilín) |
|||||||||||||
Látky extrahovateľné éterom |
Z roztoku s pH 7 najviac 0,2 % |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 131 PATENTNÁ MODRÁ V |
||||||||||||||
Synonymá |
CI potravinárska modrá 5 |
|||||||||||||
Definícia |
Patentná modrá V sa v podstate skladá zo zlúčenín vápníka alebo sodíka s vnútornou soľou [4–(α–(4–dietylaminofenyl)–5–hydroxy–2,4–disulfofenyl–metyliden)–2,5–cyklohexadién–1–yliden] dietylamonného hydroxidu a vedľajších farebných látok spolu s chloridom sodným a/alebo síranom sodným a/alebo síranom vápenatým ako základnými nefarebnými zložkami. Je povolená tiež draselná soľ. |
|||||||||||||
Trieda |
Triarylmetán |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
42051 |
|||||||||||||
Einecs |
222–573–8 |
|||||||||||||
Chemické názvy |
Zlúčenina vápníka alebo sodíka s vnútornou soľou [4–(α–(4–dietylaminofenyl)–5–hydroxy–2,4–disulfofenyl–metyliden)–2,5–cyklohexadién–1–yliden] dietylamonného hydroxidu |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
Zlúčenina vápníka: C27H31N2O7S2Ca
Zlúčenina sodíka: C27H31N2O7S2Na |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
Zlúčenina vápníka: 579,72 Zlúčenina sodíka: 582,67 |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 85 % farebných látok celkom, prepočítané ako sodná soľ E1 cm 1 %2 000 pri cca 638 nm vo vodnom roztoku s pH 5 |
|||||||||||||
Opis |
Tmavomodrý prášok alebo zrnká |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
|
Maximum vo vode pri 638 nm s pH 5 |
|||||||||||||
|
|
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Látky nerozpustné vo vode |
Najviac 0,2 % |
|||||||||||||
Vedľajšie farebné látky |
Najviac 2,0 % |
|||||||||||||
Organické zlúčeniny iné ako farebné látky: |
|
|||||||||||||
|
Spolu najviac 0,5 % |
|||||||||||||
Leukobáza |
Najviac 4,0 % |
|||||||||||||
Nesulfónované primárne aromatické amíny |
Najviac 0,01 % (prepočítané ako anilín) |
|||||||||||||
Látky extrahovateľné éterom |
Z roztoku s pH 5 najviac 0,2 % |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 132 INDIGOTÍN, INDIGO KARMÍN |
||||||||||||||
Synonymá |
CI potravinárska modrá 1 |
|||||||||||||
Definícia |
Indigotín sa v podstate skladá zo zmesi 3,3′–dioxo–2,2′–bi–indolyliden–5,5′–disulfónanu disodného a 3,3′–dioxo–2,2′–bi–indolyliden–5,7′–disulfónanu disodného a vedľajších farebných látok spolu s chloridom sodným a/alebo síranom ako základnými nefarebnými zložkami. Indigotín sa opisuje ako sodná soľ. Povoľujú sa tiež vápenaté a draselné soli. |
|||||||||||||
Trieda |
Indigoid |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
73015 |
|||||||||||||
Einecs |
212–728–8 |
|||||||||||||
Chemické názvy |
3,3′–dioxo–2,2′–bi–indolyliden–5,5′–disulfónan disodný |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
C16H8N2Na2O8S2 |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
466,36 |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 85 % farebných látok celkom, prepočítané ako sodná soľ; 3,3′–dioxo–2,2′–bi–indolyliden–5,7′–disulfónan disodný: najviac 18 % E1 cm 1 % 480 pri cca 610 nm vo vodnom roztoku |
|||||||||||||
Opis |
Tmavomodrý prášok alebo zrnká |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
|
Maximum vo vode pri 610 nm |
|||||||||||||
|
|
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Látky nerozpustné vo vode |
Najviac 0,2 % |
|||||||||||||
Vedľajšie farebné látky |
Okrem 3,3′–dioxo–2,2′–bi–indolyliden–5,7′–disulfónanu disodného: najviac 1,0 % |
|||||||||||||
Organické zlúčeniny iné ako farebné látky: |
|
|||||||||||||
|
Spolu najviac 0,5 % |
|||||||||||||
Nesulfónované primárne aromatické amíny |
Najviac 0,01 % (prepočítané ako anilín) |
|||||||||||||
Látky extrahovateľné éterom |
Najviac 0,2 % v neutrálnom prostredí |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 133 BRILANTNÁ MODRÁ FCF |
||||||||||||||
Synonymá |
CI potravinárska modrá 2 |
|||||||||||||
Definícia |
Brilantná modrá FCF sa v podstate skladá z α–(4–(N–etyl–3–sulfónanobenzylamino) fenyl–α–(4–N–etyl–3–sulfónanobenzylamino)–cyklohexa–2,5–diénylidén) toluén–2–sulfónanu disodného a jeho izomérov a vedľajších farebných látok spolu s chloridom sodným a/alebo síranom sodným ako základnými nefarebnými zložkami. Farbivo brilantná modrá FCF sa opisuje ako sodná soľ. Povoľujú sa tiež vápenaté a draselné soli. |
|||||||||||||
Trieda |
Triarylmetán |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
42090 |
|||||||||||||
Einecs |
223–339–8 |
|||||||||||||
Chemické názvy |
α–(4–(N–etyl–3–sulfónanobenzylamino) fenyl–α–(4–N–etyl–3–sulfónanobenzylamino) cyklohexa–2,5–diénylidén) toluén–2–sulfónan disodný |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
C37H34N2Na2O9S3 |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
792,84 |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 85 % farebných látok celkom, prepočítané ako sodná soľ E1 cm 1 %1 630 pri cca 630 nm vo vodnom roztoku |
|||||||||||||
Opis |
Červenkasto modrý prášok alebo zrnká |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
|
Maximum vo vode pri 630 nm |
|||||||||||||
|
|
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Látky nerozpustné vo vode |
Najviac 0,2 % |
|||||||||||||
Vedľajšie farebné látky |
Najviac 6,0 % |
|||||||||||||
Organické zlúčeniny iné ako farebné látky: |
|
|||||||||||||
Suma 2–,3– a 4–formylbenzén–sulfónových kyselín |
Najviac 1,5 % |
|||||||||||||
3–((etyl)(4–sulfofenyl)amino) metyl benzén kyseliny sulfónovej |
Najviac 0,3 % |
|||||||||||||
Leukobáza |
Najviac 5,0 % |
|||||||||||||
Nesulfónované primárne aromatické amíny |
Najviac 0,01 % (prepočítané ako anilín) |
|||||||||||||
Látky extrahovateľné éterom |
Najviac 0,2 % pri pH 7 |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 140 i) CHLOROFYLY |
||||||||||||||
Synonymá |
CI prírodná zelená 3, horečnatý chlorofyl , horečnatý feofytín |
|||||||||||||
Definícia |
Chlorofyly sa získavajú extrakciou rozpúšťadlom z prírodných druhov jedlého rastlinného materiálu, trávy, lucerny a žihľavy. Počas postupného odstraňovania rozpúšťadla sa môže prirodzene prítomný komplexne viazaný horčík z chlorofylov celkom alebo čiastočne odstrániť, aby vznikli zodpovedajúce feofytíny. Základnými farebnými látkami sú feofytíny a chlorofyly horčíka. Extrahovaný výrobok, z ktorého sa odstránilo rozpúšťadlo, obsahuje iné pigmenty, ako sú karotenoidy, ako aj oleje, tuky a vosky pochádzajúce z východzieho materiálu. Pre extrakciu sa môžu použiť len tieto rozpúšťadlá: acetón, metyletylketón, dichlórmetán, oxid uhličitý, metanol, etanol, propán–2–ol a hexán. |
|||||||||||||
Trieda |
Porfyrín |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
75810 |
|||||||||||||
Einecs |
Chlorofyly: 215–800–7, chlorofyl a: 207–536–6, chlorofyl b: 208–272–4 |
|||||||||||||
Chemické názvy |
Hlavnými farebnými látkami sú:
|
|||||||||||||
Chemický vzorec |
Chlorofyl a (komplex horčíka): C55H72MgN4O5 Chlorofyl a C55H74N4O5 Chlorofyl b (komplex horčíka) C55H70MgN4O6 Chlorofyl b C55H72N4O6 |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
Chlorofyl a (komplex horčíka): 893,51 Chlorofyl a: 871,22 Chlorofyl b (komplex horčíka): 907,49 Chlorofyl b: 885,20 |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 10 % celkových koordinovaných chlorofylov a ich komplexov s horčíkom E1 cm 1 % 700 pri cca 409 nm v chloroformu |
|||||||||||||
Opis |
Voskovitá pevná látka, farebne sa meniaca od olivovo zelenej do tmavozelenej podla obsahu komplexne viazaného horčíka |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
Spektrometria |
Maximum v chloroforme pri cca 409 nm |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Zvyšky rozpúšťadiel |
Acetón Metyletylketón Metanol Etanol Propán–2–ol Hexán |
Najviac 50 mg/kg, jednotlivo alebo v kombinácii |
||||||||||||
Dichlórmetán: Najviac 10 mg/kg |
||||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 140 ii) CHLOROFYLÍNY |
||||||||||||||
Synonymá |
CI prírodná zelená 5, sodný chlorofylín , draselný chlorofylín |
|||||||||||||
Definícia |
Alkalické soli chlorofylínov sa získavajú zmydelňovaním rozpúšťadlových extraktov z prírodných druhov jedlého rastlinného materiálu, trávy, lucerny a žihľavy. Zmydelňovanie odstraňuje metyl a fytol esterové skupiny a môže čiastočne štiepiť cyklopentenylový kruh. Kyslé skupiny sú neutralizované, aby sa vytvorily draselné a/alebo sodné soli. Pre extrakcii sa môžu použiť len tieto rozpúšťadlá: acetón, metyletylketón, dichlórmetán, oxid uhličitý, metanol, etanol, propán–2–ol a hexán. |
|||||||||||||
Trieda |
Porfyrín |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
75815 |
|||||||||||||
Einecs |
287–483–3 |
|||||||||||||
Chemické názvy |
Hlavnými farebnými látkami sú vo svojich kyslých formách:
V závislosti na stupni hydrolýzy môže byť cyklopentenylový kruh štiepený a ako výsledok vzniká tretí funkčný karboxyl. Môžu byť prítomné tiež komplexy horčíka. |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
Chlorofylín a (kyslá forma): C34H34N4O5 Chlorofylín b (kyslá forma): C34H32N4O6 |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
Chlorofylín a: 578,68 Chlorofylín b: 592,66 Pokiaľ sa odštiepi cyklopentenylový kruh, každá sa môže zvýšiť o 18 daltonov. |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 95 % celkových chlorofylínov vo vzorke sušenej jednu hodinu pri cca 100 °C. E1 cm 1 % 700 pri cca 405 nm vo vodnom roztoku s pH 9 E1 cm 1 % 140 pri cca 653 nm vo vodnom roztoku s pH 9 |
|||||||||||||
Opis |
Tmavozelený až modročierny prášok |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
Spektrometria |
Maximum vo vodnom fosforečnanovom tlmivom roztoku s pH 9 pri cca 405 nm a pri cca 653 nm |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Zvyšky rozpúšťadiel |
Acetón Metyletylketón Metanol Etanol Propán–2–ol Hexán |
Najviac 50 mg/kg, jednotlivo alebo v kombinácii |
||||||||||||
Dichlórmetán: najviac 10 mg/kg |
||||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 141 i) MEĎNATÉ KOMPLEXY CHLOROFYLOV |
||||||||||||||
Synonymá |
CI prírodná zelená 3, meďnatý chlorofyl, meďnatý feofytín |
|||||||||||||
Definícia |
Meďnaté chlorofyly sa získavajú pridaním soli medi k látke získanej extrakciou rozpúšťadlom z prírodných druhov jedlého rastlinného materiálu, trávy, lucerny a žihľavy. Výrobok, z ktorého sa odstránilo rozpúšťadlo, obsahuje iné pigmenty, ako sú karotenoidy a tiež tuky a vosky pochádzajúce z východzieho materiálu. Základné farebné látky sú feofytíny medi. Pre extrakciu sa môžu použiť len tieto rozpúšťadlá: acetón, metyletylketón, dichlórmetán, oxid uhličitý, metanol, etanol, propán–2–ol a hexán. |
|||||||||||||
Trieda |
Porfyrín |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
75815 |
|||||||||||||
Einecs |
Meďnatý chlorofyl a: 239–830–5, meďnatý chlorofyl b: 246–020–5 |
|||||||||||||
Chemické názvy |
[Fytyl–(132R,17S,18S)–3–(8-etyl-132–metoxykarbonyl–2,7,12,18–tetrametyl–13′–oxo–3–vinyl–131–132–17,18–tetrahydrocyklopenta[an]–porfyrín–17–yl)propionan] meď (II) (meďnatý chlorofyl a) [Fytyl–(132R,17S,18S)–3–(8–etyl–7–formyl–132–metoxykarbonyl–2,12,18–trimetyl–13′–oxo–3–vinyl–131–132–17,18–tetrahydrocyklopenta[at]–porfyrín–17–yl)propionan] meď (II) (meďnatý chlorofyl b) |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
Meďnatý chlorofyl a: C55H72Cu N4O5 Meďnatý chlorofylu b: C55H70Cu N4O6 |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
Meďnatý chlorofyl a: 932,75 Meďnatý chlorofyl b: 946,73 |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 10 % celkových meďnatých chlorofylov. E1 cm 1 % 540 pri cca 422 nm v chloroforme E1 cm 1 % 300 pri cca 652 nm v chloroforme |
|||||||||||||
Opis |
Voskovitá pevná látka, farebne premenlivá od modrozelenej do tmavozelenej v závislosti na pôvodnom materiálu |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
Spektrometria |
Maximum v chloroforme pri cca 422 nm a pri cca 652 nm |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Zvyšky rozpúšťadiel |
Acetón Metyletylketón Metanol Etanol Propán–2–ol Hexán |
Najviac 50 mg/kg, jednotlivo alebo v kombinácii |
||||||||||||
Dichlórmetán: Najviac 10 mg/kg |
||||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ióny medi |
Najviac 200 mg/kg |
|||||||||||||
Meď celkom |
Najviac 8,0 % celkových feofytínov medi |
|||||||||||||
E 141 ii) MEĎNATÉ KOMPLEXY CHLOROFYLÍNOV |
||||||||||||||
Synonymá |
Sodná soľ meďnatého chlorofylínu, draselná soľ meďnatého chlorofylínu, CI prírodná zelená 5 |
|||||||||||||
Definícia |
Alkalické soli meďnatých chlorofylínov sa získavajú prídavkom medi k výrobku získanému zmydelňovaním rozpúšťadlových extraktov z prírodných druhov jedlého rastlinného materiálu, trávy, lucerny a žihľavy; zmydelňovanie odstraňuje metyl a fytol esterové skupiny a môže čiastočne štiepiť cyklopentenylový kruh. Po pridaní medi k prečisteným chlorofylínom sú neutralizované kyslé skupiny, aby sa vytvorili draselné a/alebo sodné soli. Pre extrakcii sa môžu použiť len tieto rozpúšťadlá: acetón, metyletylketón, dichlórmetán, oxid uhličitý, metanol, etanol, propán–2–ol a hexán. |
|||||||||||||
Trieda |
Porfyrín |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
75815 |
|||||||||||||
Einecs |
|
|||||||||||||
Chemické názvy |
Hlavnými farebnými látkami sú vo svojich kyslých formách: 3–(10–karboxylano–4–etyl–1,3,5,8–tetrametyl–9–oxo–2–vinylforbin–7–yl)propionan, meďnatý (meďnatý chlorofylín a) a 3–(10–karboxylano–4–etyl–3–formyl–1,5,8–trimetyl–9–oxo–2–vinylforbin–7–yl)propionan, meďnatý (meďnatý chlorofylín b) |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
Meďnatý chlorofylínu a (kyslá forma): C34H32CuN4O5 Meďnatý chlorofylín b (kyslá forma): C34H30CuN4O6 |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
Meďnatý chlorofylín a: 640,20 Meďnatý chlorofylín b: 654,18 Pokiaľ sa odštiepi cyklopentenylový kruh, môže sa hmotnosť každého zvýšiť o 18 daltonov. |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 95 % celkových meďnatých chlorofylínov vo vzorke sušenej pri 100 °C 1 h. E1 cm 1 % 565 pri cca 405 nm vo vodnom fosfátovom pufrovom roztoku s pH 7,5 E1 cm 1 % 145 pri cca 630 nm vo vodnom fosfátovom pufrovom roztoku s pH 7,5 |
|||||||||||||
Opis |
Tmavozelený až modročierny prášok |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
Spektrometria |
Maximum vo vodnom fosfátovom pufrovom roztoku s pH 7,5 pri cca 405 nm a pri cca 630 nm |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Zvyšky rozpúšťadiel |
Acetón Metyletylketón Metanol Etanol Propán–2–ol Hexán |
Najviac 50 mg/kg, jednotlivo alebo v kombinácii |
||||||||||||
Dichlórmetán: Najviac 10 mg/kg |
||||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ióny medi |
Najviac 200 mg/kg |
|||||||||||||
Meď celkom |
Najviac 8,0 % celkových meďnatých chlorofylínov |
|||||||||||||
E 142 ZELENÁ S |
||||||||||||||
Synonymá |
CI potravinárska zelená 4, brilantná zelená BS |
|||||||||||||
Definícia |
Zelená S sa v podstate skladá z N–[4–(dimetylamino)fenyl]–2–hydroxy–3,6–disulfo–1–naftalényl)metylen]–2,5–cyklohexadién–1–yliden]–N–metylmetánamínia sodného a vedľajších farebných látok spolu s chloridom sodným a/alebo síranom sodným ako základnými nefarebnými zložkami. Farbivo zelená S sa opisuje ako sodná soľ. Povoľujú sa tiež vápenaté a draselné soli. |
|||||||||||||
Trieda |
Triarylmetán |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
44090 |
|||||||||||||
Einecs |
221–409–2 |
|||||||||||||
Chemické názvy |
N–[4–[[4–(dimetylamíno)fenyl]–2–hydroxy–3,6–disulfo–1–naftalényl)metylen]–2,5–cyklohexadién–1–yliden]–N–metylmetánamínium sodný 5–[4–(dimetylamino)–α–(4–dimetyliminocyklohexa–2,5–diényliden)benzyl]–6–hydroxy–7–sulfónano–naftalén)–2–sulfónan sodný (alternatívny chemický názov) |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
C27H25N2NaO7S2 |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
576,63 |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 80 % farebných látok celkom, prepočítané ako sodná soľ E1 cm 1 %1 720 pri cca 632 nm vo vodnom roztoku |
|||||||||||||
Opis |
Tmavomodrý alebo tmavozelený prášok alebo zrnká |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
|
Maximum vo vode pri 632 nm |
|||||||||||||
|
|
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Látky nerozpustné vo vode |
Najviac 0,2 % |
|||||||||||||
Vedľajšie farebné látky |
Najviac 1,0 % |
|||||||||||||
Organické zlúčeniny iné ako farebné látky: |
|
|||||||||||||
4,4′–bis(dimetylamino)–benzhydrylalkohol |
Najviac 0,1 % |
|||||||||||||
4,4′–bis(dimetylamino)–benzofenon |
Najviac 0,1 % |
|||||||||||||
kyselina 3–hydroxynaftalén–2,7–disulfónová |
Najviac 0,2 % |
|||||||||||||
Leukobáza |
Not more than 5,0 % |
|||||||||||||
Nesulfónované primárne aromatické amíny |
Najviac 0,01 % (prepočítané ako anilín) |
|||||||||||||
Látky extrahovateľné éterom |
Najviac 0,2 % v neutrálnom prostredí |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 150a OBYČAJNÝ KARAMEL |
||||||||||||||
Definícia |
Obyčajný karamel sa pripravuje riadeným tepelným spracovaním sacharidov (komerčne dostupných výživných sladidiel potravinárskej čistoty, ktorými sú monoméry glukózy a fruktózy a/alebo ich polyméry, napríklad glukózové sirupy, sacharóza a/alebo sirupy invertného cukru a dextrózy). Pre podporenie karamelizácie sa môžu použiť kyseliny, zásady a soli s výnimkou zlúčenín amoniaku a siričitanov. |
|||||||||||||
Einecs |
232–435–9 |
|||||||||||||
Opis |
Tmavohnedé až čierne kvapaliny alebo pevné látky |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Farbivo viazané na DEAE celulózu |
Najviac 50 % |
|||||||||||||
Farbivo viazané na fosforylcelulózu |
Najviac 50 % |
|||||||||||||
Intenzita farby (1) |
0,01 – 0,12 |
|||||||||||||
Celkový dusík |
Najviac 0,1 % |
|||||||||||||
Celková síra |
Najviac 0,2 % |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 2 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 25 mg/kg |
|||||||||||||
E 150b KAUSTICKÝ SULFITOVÝ KARAMEL |
||||||||||||||
Definícia |
Kaustický sulfitový karamel sa pripravuje riadeným tepelným spracovaním sacharidov (komerčne dostupných výživných sladidiel potravinárskej čistoty, ktorými sú monoméry glukózy a fruktózy a/alebo ich polyméry, napríklad glukózové sirupy, sacharóza a/alebo sirupy invertného cukru a dextróza) s kyselinami alebo zásadami, alebo bez nich, v prítomnosti siričitanových zlúčenín (kyselina siričitá, siričitan draselný, disiričitan draselný, siričitan sodný a disiričitan sodný); nepoužívajú sa žiadne zlúčeniny amoniaku. |
|||||||||||||
Einecs |
232–435–9 |
|||||||||||||
Opis |
Tmavohnedé až čierne kvapaliny alebo pevné látky |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Farbivo viazané na DEAE celulózu |
Viac ako 50 % |
|||||||||||||
Intenzita farby (1) |
0,05 – 0,13 |
|||||||||||||
Celkový dusík |
Najviac 0,3 % (2) |
|||||||||||||
Oxid siričitý |
Najviac 0,2 % (2) |
|||||||||||||
Celková síra |
0,3 – 3,5 % (2) |
|||||||||||||
Síra viazaná na DEAE celulózu |
Viac ako 40 % |
|||||||||||||
Absorbančný pomer farbiva viazaného na DEAE celulózu |
19 – 34 |
|||||||||||||
Absorbančný pomer (A 280/560) |
Viac ako 50 |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 2 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 25 mg/kg |
|||||||||||||
E 150c AMONIAKOVÝ KARAMEL |
||||||||||||||
Definícia |
Amoniakový karamel sa pripravuje riadeným tepelným spracovaním sacharidov (komerčne dostupných výživných sladidiel potravinárskej čistoty, ktorými sú monoméry glukózy a fruktózy a/alebo ich polyméry, napríklad glukózové sirupy, sacharóza a/alebo sirupy invertného cukru a dextróza) s kyselinami alebo zásadami, alebo bez nich, v prítomnosti zlúčenín amoniaku (hydroxid amónny, uhličitan amónny, hydrogenuhličitan amónny a fosforečnan amónny); nepoužívajú sa žiadne siričitanové zlúčeniny. |
|||||||||||||
Einecs |
232–435–9 |
|||||||||||||
Opis |
Tmavohnedé až čierne kvapaliny alebo pevné látky |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Farbivo viazané na DEAE celulózu |
Najviac 50 % |
|||||||||||||
Farbivo viazané na fosforylcelulózu |
Viac ako 50 % |
|||||||||||||
Intenzita farby (1) |
0,08 – 0,36 |
|||||||||||||
Amoniakový dusík |
Najviac 0,3 % (2) |
|||||||||||||
4–metylimidazol |
Najviac 250 mg/kg (2) |
|||||||||||||
2–acetyl–4–tetrahydoxy–butylimidazol |
Najviac 10 mg/kg (2) |
|||||||||||||
Celková síra |
Najviac 0,2 % (2) |
|||||||||||||
Celkový dusík |
0,7 – 3,3 % (2) |
|||||||||||||
Absorbančný pomer farbiva viazaného na fosforylcelulózu |
13 – 35 |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 2 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 25 mg/kg |
|||||||||||||
E 150d AMONIAK-SULFITOVÝ KARAMEL |
||||||||||||||
Definícia |
Amoniak-sulfitový karamel sa pripravuje riadeným tepelným spracovaním sacharidov (komerčne dostupných výživných sladidiel potravinárskej čistoty, ktorými sú monoméry glukózy, fruktózy a/alebo ich polyméry, napríklad glukózové sirupy, sacharóza a/alebo sirupy invertného cukru a dextróza) s kyselinami alebo zásadami, alebo bez nich, v prítomnosti zlúčenín siričitanu i amoniaku (kyselina siričitá, siričitan draselný, disiričitan draselný, siričitan sodný a disiričitan sodný, hydroxid amónny, uhličitan amónny, hydrogenuhličitan amónny, fosforečnan amónny, síran amónny, siričitan amónny a hydrogénsiričitan amónny). |
|||||||||||||
Einecs |
232–435–9 |
|||||||||||||
Opis |
Tmavohnedé až čierne kvapaliny alebo pevné látky |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Farbivo viazané na DEAE celulózu |
Viac ako 50 % |
|||||||||||||
Intenzita farby (1) |
0,10 – 0,60 |
|||||||||||||
Amoniakový dusík |
Najviac 0,6 % (2) |
|||||||||||||
Oxid siričitý |
Najviac 0,2 % (2) |
|||||||||||||
4–metylimidazol |
Najviac 250 mg/kg (2) |
|||||||||||||
Celkový dusík |
0,3 – 1,7 % (2) |
|||||||||||||
Celková síra |
0,8 – 2,5 % (2) |
|||||||||||||
Pomer dusík/síra v alkoholovej zrazenine |
0,7 – 2,7 |
|||||||||||||
Absorbančný pomer alkoholovej zrazenine (3) |
8 – 14 |
|||||||||||||
Absorbančný pomer (A280/560) |
Najviac 50 |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 2 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 25 mg/kg |
|||||||||||||
E 151 BRILANTNÁ ČIERNA BN, ČIERNA PN |
||||||||||||||
Synonymá |
CI potravinárska čierna 1 |
|||||||||||||
Definícia |
Brilantná čierna BN sa v podstate skladá z 4–acetamido–5–hydroxy–6–[7–sulfónano–4–(4–sulfónanofenylazo)–1–naftylazo] naftalén–1,7–disulfónanu tetrasodného a vedľajších farebných látok spolu s chloridom sodným a/alebo síranom sodným ako základnými nefarebnými zložkami. Farbivo brilantná čierna BN sa opisuje ako sodná soľ. Povoľujú sa tiež vápenaté a draselné soli. |
|||||||||||||
Trieda |
Bisazo |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
28440 |
|||||||||||||
Einecs |
219–746–5 |
|||||||||||||
Chemické názvy |
4–acetamido–5–hydroxy–6–[7–sulfónano–4–(4–sulfónanofenylazo)–1–naftylazo] naftalén–1,7–disulfónan tetrasodný |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
C28H17N5Na4O14S4 |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
867,69 |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 80 % farebných látok celkom, prepočítané ako sodná soľ E1 cm 1 % 530 pri cca 570 nm v roztoku |
|||||||||||||
Opis |
Čierny prášok alebo zrnká |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
|
Maximum vo vode pri 570 nm |
|||||||||||||
|
|
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Látky nerozpustné vo vode |
Najviac 0,2 % |
|||||||||||||
Vedľajšie farebné látky |
Najviac 10 % (vyjadrené v obsahu farbiva) |
|||||||||||||
Organické zlúčeniny iné ako farebné látky: |
|
|||||||||||||
|
Spolu najviac 0,8 % |
|||||||||||||
Nesulfónované primárne aromatické amíny |
Najviac 0,01 % (prepočítané ako anilín) |
|||||||||||||
Látky extrahovateľné éterom |
Najviac 0,2 % v neutrálnom prostredí |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 153 RASTLINNÉ UHLIE |
||||||||||||||
Synonymá |
Rastlinná čierna |
|||||||||||||
Definícia |
Rastlinná uhlíková čierna sa vyrába karbonizáciou rastlinného materiálu, ako je drevo, celulózové zvyšky, rašelina a kokosové a iné škrupiny. Surový materiál sa karbonizuje za vysokých teplôt. V podstate pozostáva z jemne rozptýleného uhlíka. Môže obsahovať menšie množstvo dusíka, vodíka a kyslíka. Po výrobe môže výrobok obsahovať trochu absorbovanej vlhkosti. |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
77266 |
|||||||||||||
Einecs |
215–609–9 |
|||||||||||||
Chemické názvy |
Uhlík |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
C |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
12,01 |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 95 % uhlíka, prepočítané bez vody a bez popola |
|||||||||||||
Opis |
Čierny prášok, bez zápachu a chuti |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
|
Nerozpustný vo vode a organických rozpúšťadlách |
|||||||||||||
|
Po zahriatí do červena horí pomaly a bez plameňa |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Popol (celkom) |
Najviac 4,0 % (teplôta vznícení: 625 °C) |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
Polyaromatické uhlovodíky |
Extrakt získaný extrakciou 1 g výrobku s 10 g čistého cyklohexánu v prístroji pre kontinuálnu extrakciu musí byť bezfarebný, fluorescencia extraktu v ultrafialovom svetle nemá byť intenzívnejšia ako fluorescencia roztoku 0,100 mg síranu chinínia v 1 000 ml 0,01M kyseliny sírovej. |
|||||||||||||
Úbytok hmotnosti sušením |
Najviac 12 % (120 °C, 4 hodiny) |
|||||||||||||
Látky rozpustné v alkáliách |
Filtrát, ktorý sa získa varením 2 g vzorky s 20 ml N hydroxidu sodného a filtrovaním, je bezfarebný. |
|||||||||||||
E 154 HNEDÁ FK |
||||||||||||||
Synonymá |
CI potravinárska hnedá 1 |
|||||||||||||
Definícia |
Hnedá FK v podstate pozostáva zo zmesi:
a vedľajších farebných látok spolu s vodou, chloridom sodným a/alebo síranom sodným ako základnými nefarebnými zložkami. Farbivo hnedá FK sa opisuje ako sodná soľ. Povoľujú sa tiež vápenaté a draselné soli. |
|||||||||||||
Trieda |
Azo (zmes mono–, bis– a trisazo farbív) |
|||||||||||||
Einecs |
|
|||||||||||||
Chemické názvy |
Zmes:
|
|||||||||||||
Chemický vzorec |
|
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
|
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 70 % farebných látok celkom Zo všetkých farebných látok nemá podiel zložiek prekročiť:
|
|||||||||||||
Opis |
Červenohnedý prášok alebo zrnká |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
Oranžový až načervenalý roztok vo vode |
|
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Látky nerozpustné vo vode |
Najviac 0,2 % |
|||||||||||||
Vedľajšie farebné látky |
Najviac 3,5 % |
|||||||||||||
Organické zlúčeniny iné ako farebné látky: |
|
|||||||||||||
4–aminobenzén–1–sulfónová kyselina |
Najviac 0,7 % |
|||||||||||||
m–fenylendiamin a 4–metyl–m–fenylendiamín |
Najviac 0,35 % |
|||||||||||||
Nesulfónované primárne aromatické amíny iné ako m-fenylendiamín a 4–metyl–m–fenylendiamín |
Najviac 0,007 % (prepočítané ako anilín) |
|||||||||||||
Látky extrahovateľné éterom |
Z roztoku s pH 7 najviac 0,2 % |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 155 HNEDÁ HT |
||||||||||||||
Synonymá |
CI potravinárska hnedá 3 |
|||||||||||||
Definícia |
Hnedá HT v podstate pozostáva z 4,4′–(2,4–dihydroxy–5–hydroxymetyl–1,3–fenylenbisazo) di(naftalén–1–sulfónanu) disodného a vedľajších farebných látok spolu s chloridom a/alebo síranom sodným ako základnými nefarebnými zložkami. Hnedá HT sa opisuje ako sodná soľ. Povoľujú sa tiež vápenaté a draselné soli. |
|||||||||||||
Trieda |
Bisazo |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
20285 |
|||||||||||||
Einecs |
224–924–0 |
|||||||||||||
Chemické názvy |
4,4′–(2,4–dihydroxy–5–hydroxymetyl–1,3–fenylenbisazo) di(naftalén–1–sulfónan) disodný |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
C27H18N4Na2O9S2 |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
652,57 |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 70 % farebných látok celkom, prepočítané ako sodná soľ. E1 cm 1 % 403 pri cca 460 nm vo vodnom roztoku s pH 7 |
|||||||||||||
Opis |
Červenohnedý prášok alebo zrnká |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
|
Maximum vo vode s pH 7 pri 460 nm |
|||||||||||||
|
|
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Látky nerozpustné vo vode |
Najviac 0,2 % |
|||||||||||||
Vedľajšie farebné látky |
Najviac 10 % (metódou chromatografie na tenkej vrstve) |
|||||||||||||
Organické zlúčeniny iné ako farebné látky: |
|
|||||||||||||
kyselina4–aminonaftalén–1–sulfónová |
Spolu najviac 0,7 % |
|||||||||||||
Nesulfónované primárne aromatické amíny |
Najviac 0,01 % (prepočítané ako anilín) |
|||||||||||||
Látky extrahovateľné éterom |
Najviac 0,2 % v roztoku s pH 7 |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 160 a i) ZMES KAROTÉNOV |
||||||||||||||
1. Rastlinné karotény |
||||||||||||||
Synonymá |
CI potravinárska oranžová 5 |
|||||||||||||
Definícia |
Zmes karoténov sa získava extrakčným rozpúšťaním prírodných druhov jedlých rastlín, mrkvy, rastlinných olejov, trávy, lucerny a žihľavy. Hlavný farbiaci princíp pozostáva z karotenoidov, z ktorých tvorí beta-karotén podstatnú časť. Prítomné môžu byť alfa a gamma karotény a iné pigmenty. Okrem farebných pigmentov môže táto látka obsahovať oleje, tuky a vosky, ktoré sú obsiahnuté v zdrojovom materiáli. Na získavanie karoténov je možné používať výhradne nasledovné rozpúšťadlá: acetón, metyl etyl ketón, metanol, etanol, propan-2-ol, hexán (4), dichlorometán a oxid uhličitý. |
|||||||||||||
Trieda |
karotenoid |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
75130 |
|||||||||||||
Einecs |
230-636-6 |
|||||||||||||
Chemický vzorec: |
beta-karotén: C40H56 |
|||||||||||||
Molekulárna hmotnosť: |
beta-karotén: 536,88 |
|||||||||||||
Obsah: |
Obsah karoténov (počítaných ako beta-karoténov) je menší ako 5 %. Pre výrobky získané z rastlinných olejov: najmenej 0,2 % v jedlých tukoch E1 cm 1%2 500 pri približne 440 – 457 nm v cyklohexáne |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
Spektrometria |
najviac v cyklohexáne pri 440 – 457 nm a 470 – 486 nm |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Rozpustné zvyšky |
acetón metyl etyl ketón metanol propán-2-ol hexán etanol |
nie viac ako 50 mg/kg, samostatne alebo v kombinácii |
||||||||||||
dichlormetán nie viac ako 10 mg/kg |
||||||||||||||
Olovo |
Nie viac ako 5 mg/kg |
|||||||||||||
2. Riasové karotény |
||||||||||||||
Synonymá |
CI potravinárska oranžová 5 |
|||||||||||||
Definícia |
Zmes karoténov sa môže vyrábať aj z prírodných druhov rias Dunaliella salina, ktoré rastú v slaných jazerách nachádzajúcich sa vo Whyalle, Južná Austrália. Beta-karotén sa získava pri použití éterických olejov. Prípravok predstavuje 20 až 30 %-nú suspenziu v jedlom oleji. Podiel trans-cis-izomérov je v rozpätí 50/50 – 71/29. Hlavný farbiaci princíp pozostáva z karotenoidov, z ktorých tvorí beta-karotén podstatnú časť. Prítomné môžu byť alfa karotény, luteiny, zeaxantíny a beta-kryptoxantíny. Okrem farebných pigmentov môže táto látka obsahovať oleje, tuky a vosky, ktoré sú obsiahnuté v zdrojovom materiáli. |
|||||||||||||
Trieda |
Karotenoid |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
75130 |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
beta-karotén: C40H56 |
|||||||||||||
Molekulárna hmotnosť: |
beta-karotén: 536,88 |
|||||||||||||
Obsah: |
Obsah karoténov (počítaných ako beta-karotén) je aspoň 20 %. E1 cm 1 %2 500 pri približne 440 – 457 nm v cyklohexáne |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
Spektrometria |
najviac v cyklohexáne pri 440 – 457 nm a 474 – 486 nm |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Prírodné tokoferoly v jedlom oleji |
nie viac ako 0,3 % |
|||||||||||||
Olovo |
nie viac ako 5 mg/kg |
|||||||||||||
E 160 a ii) BETA-KAROTÉN |
||||||||||||||
1. Beta-karotén |
||||||||||||||
Synonymá |
CI potravinárska oranžová 5 |
|||||||||||||
Definícia |
Tieto špecifikácie sa vzťahujú najmä na všetky trans izoméry beta-karoténov spolu s malými podielmi iných karotenoidov. Zriedené a stabilizované prípravky môžu mať rozdielne pomery trans-cis izomérov. |
|||||||||||||
Trieda |
karotenoid |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
40800 |
|||||||||||||
Einecs |
230-636-6 |
|||||||||||||
Chemický názov |
beta-karotén; beta, beta-karotén |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
C40H56 |
|||||||||||||
Molekulárna hmotnosť |
536,88 |
|||||||||||||
Obsah: |
nie menej ako 96 % celkových farbiacich látok (vyjadrených ako beta-karotén) E1 cm 1 %2 500 pri približne 440 – 457 nm v cyklohexáne |
|||||||||||||
Popis |
červené až hnedo-červené kryštály alebo kryštalický prášok |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
Spektrometria |
najviac v cyklohexáne 453 – 456 nm |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
sírny popol |
nie viac ako 0,2 % |
|||||||||||||
vedľajšie farbiace látky |
karotenoidy iné než beta-karotén: nie viac ako 3,0 % celkových farbiacich látok |
|||||||||||||
olovo |
nie viac ako 2 mg/kg |
|||||||||||||
2. Beta-karotén z Blakeslea trispora |
||||||||||||||
Synonymá |
CI potravinová oranž 5 |
|||||||||||||
Definícia |
Tento beta-karotén sa získava fermentáciou pri využívaní zmiešanej kultúry dvoch páracich sa typov (+) a (-) prírodných druhov huby Blakeslea trispora. Beta-karotén sa získava z biomasy s etyl acetátom alebo izobutyl acetátom, na ktorý nadväzuje izopropyl alkohol a kryštalizácia. Kryštalizovaný výrobok pozostáva predovšetkým z trans beta-karoténu. S ohľadom na prirodzený proces pozostáva približne 3 % výrobku zo zmiešaných karotenoidov, čo je špecifické pre výrobok. |
|||||||||||||
Trieda |
karotenoid |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
40800 |
|||||||||||||
Einecs |
230-636-6 |
|||||||||||||
Chemický názov |
beta-karotén; beta, beta-karotén |
|||||||||||||
Chemický vzorec: |
C40H56 |
|||||||||||||
Molekulárna hmotnosť: |
536,88 |
|||||||||||||
Obsah: |
nie menej ako 96 % celkových farbiacich látok (vyjadrených ako beta-karotén) E1 cm 1 %2 500 pri približne 440 – 457 nm v cyklohexáne |
|||||||||||||
Popis |
červené, hnedo-červené alebo purpurovo-fialové kryštály alebo kryštalický prášok (farba sa mení v závislosti od použitého rozpúšťadla a podmienok pri kryštalizácii) |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
Spektrometria |
najviac v cyklohexáne 453 – 456 nm |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Rozpustné zvyšky |
etyl acetát etanol |
nie viac ako 0,8 %, samostatne alebo v kombinácii |
||||||||||||
izobutyl acetát: nie viac ako 1,0 % |
||||||||||||||
izo propyl alkohol: nie viac ako 0,1 % |
||||||||||||||
sírny popol |
nie viac ako 0,2 % |
|||||||||||||
vedľajšie farbiace látky |
karotenoidy iné než beta-karotén: nie viac ako 3,0 % celkových farbiacich látok |
|||||||||||||
Olovo |
nie viac ako 2 mg/kg |
|||||||||||||
Mykotoxíny: |
||||||||||||||
aflatoxín B1 |
neobsahuje |
|||||||||||||
trichotecen (T2) |
neobsahuje |
|||||||||||||
ochratoxín |
neobsahuje |
|||||||||||||
zearalenon |
neobsahuje |
|||||||||||||
Mikrobiológia: |
||||||||||||||
plesne |
nie viac ako 100/g |
|||||||||||||
Kvasinky |
nie viac ako 100/g |
|||||||||||||
Salmonella |
neobsahuje v 25 g |
|||||||||||||
Escherichia coli |
neobsahuje v 5 g |
|||||||||||||
E 160b ANNATTO, BIXIN, NORBIXIN |
||||||||||||||
Synonymá |
CI prírodná oranžová 4 |
|||||||||||||
Definícia |
||||||||||||||
Trieda |
Karotenoid |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
75120 |
|||||||||||||
Einecs |
Annatto: 215–735–4, extrakt zo semienok annatto: 289-561-2; bixin: 230-248-7 |
|||||||||||||
Chemické názvy |
|
|||||||||||||
Chemický vzorec |
|
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
|
|||||||||||||
Opis |
Červenohnedý prášok, suspenzia alebo roztok |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
Spektrometria |
|
|||||||||||||
i) Bixin a norbixin extrahovaný rozpúšťadlom |
||||||||||||||
|
Bixin sa pripravuje extrakciou z vonkajšieho obalu semien kríku annatto (Bixa orellana L.) pomocou jedného alebo viacerých z týchto rozpúšťadiel: acetón, metanol, hexán alebo dichlórmetán, oxid uhličitý. Po extrakci nasleduje odstránenie rozpúšťadla. Norbixín sa pripravuje hydrolýzou vodnou alkáliou z extrahovaného bixinu. Bixin a norbixin môžu obsahovať iné materiály extrahované zo semien oreláníku. Bixinový prášok obsahuje niekoľko farebných zložiek, z ktorých hlavnou látkou je bixin, ktorý môže byť zastúpený v oboch formách, cis i trans. Môžu byť prítomné aj produkty tepelného rozkladu bixinu. Norbixinový prášok obsahuje ako hlavnú farebnú látku produkty hydrolýzy bixinu vo forme sodných alebo draselných solí. Môžu byť prítomné obidve formy, cis aj trans. |
|||||||||||||
Obsah |
Bixinové prášky neobsahujú menej ako 75 % celkových karotenoidov, prepočítané ako bixin. Norbixinové prášky neobsahujú menej ako 25 % celkových karotenoidov, prepočítané ako norbixin.
|
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Zvyšky rozpúšťadiel |
Acetón Metanol Hexán |
Najviac 50 mg/kg, jednotlivo alebo v kombinácii |
||||||||||||
Dichlórmetán najviac 10 mg/kg |
||||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
ii) Alkalicky extrahovaný annatto |
||||||||||||||
|
Vo vode rozpustné annatto sa pripravuje extrakciou vodnými zásadami (hydroxid sodný alebo draselný) z vonkajšieho obalu semien kríka annatto (Bixa orellana L.). Vo vode rozpustné annatto obsahuje ako hlavnú farebnú látku norbixin produkt hydrolýzy bixinu, vo forme sodných alebo draselných solí. Môžu byť prítomné obidve formy, cis i trans. |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 0,1 % celkových karotenoidov, vyjadruje sa ako norbixin
|
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
iii) Annatto extrahovaný olejom |
||||||||||||||
|
Extrakty annatta v oleji, ako roztok alebo suspenzia, sa pripravujú extrakciou z vonkajšieho obalu semien kríku annatto (Bixa orellana L.) jedlým rastlinným olejom. Extrakt annatta v oleji obsahuje niekoľko farebných zložiek, z ktorých hlavnou látkou je bixin, ktorý môže byť prítomný v obidvoch formách, cis aj trans. Môžu byť prítomné tiež produkty tepelného rozkladu bixinu. |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 0,1 % celkových karotenoidov, prepočítané ako bixin.
|
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 160c PAPRIKOVÝ EXTRAKT, KAPSANTÍN, KAPSORUBÍN |
||||||||||||||
Synonymá |
Paprikový oleoresin |
|||||||||||||
Definícia |
Extrakt papriky sa získava extrakciou rozpúšťadlom z prírodných druhov papriky, to znamená z mletých strukov papriky, so semienkami alebo bez, druhu Capsicum annuum L. a obsahuje hlavné farebné látky tohto korenia. Hlavnou farebnou látkou sú kapsantín a kapsorubín. Je známe, že je prítomná široká škála iných farebných zlúčenín. Pre extrakciu sa môžu použiť len tieto rozpúšťadlá: metanol, etanol, acetón, hexán, dichlórmetán, octan etylnatý a oxid uhličitý. |
|||||||||||||
Trieda |
Karotenoid |
|||||||||||||
Einecs |
Kapsantín: 207–364–1, kapsorubín: 207–425–2 |
|||||||||||||
Chemické názvy |
Kapsantín: (3R,3′S,5′R)–3,3′–dihydroxy–β,k–karotén–6–on Kapsorubín: (3R,3′S,5R,5′R)–3,3′–dihydroxy–k,k–karotén–6,6′–dión |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
Capsanthin: C40H56O3 Capsorubin: C40H56O4 |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
Kapsantín: 584,85 Kapsorubín: 600,85 |
|||||||||||||
Obsah |
Paprikový extrakt: najmenej 7,0 % karotenoidov Kapsantín/kapsorubín: najmenej 30 % celkových karotenoidov E1 cm 1 %2 100 pri cca 462 nm v acetóne |
|||||||||||||
Opis |
Tmavočervená viskózna kvapalina |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
|
Maximum v acetóne pri 462 nm |
|||||||||||||
|
Pridaním jednej kvapky kyseliny sírovej k jednej kvapke vzorky v 2 – 3 kvapkách chloroformu vzniká tmavomodré zafarbenie |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Zvyšky rozpúšťadiel |
Octan etylnatý Metanol Etanol Acetón Hexán |
Najviac 50 mg/kg, jednotlivo alebo v kombinácii |
||||||||||||
Dichlórmetán: Najviac 10 mg/kg |
||||||||||||||
Kapsaicín |
Najviac 250 mg/kg |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 160d LYKOPÉN |
||||||||||||||
Synonymá |
Prírodná žltá 27 |
|||||||||||||
Definícia |
Lykopén sa získava extrakciou rozpúšťadlom z prírodných druhov červených rajčiakov (Lycopersicon esculentum L.) s následným odstránením rozpúšťadla. Môžu sa použiť len tieto rozpúšťadlá: dichlórmetán, oxid uhličitý, octan etylnatý, acetón, propán–2–ol, metanol, etanol, hexán. Hlavná farebná látka rajčiakov je lykopén, môžu byť prítomné menšie množstvá iných karotenoidových pigmentov. Okrem ostatných farebných pigmentov môže výrobok obsahovať oleje, tuky, vosky a aromatické zložky prirodzene sa vyskytujúce v rajčiakoch. |
|||||||||||||
Trieda |
Karotenoid |
|||||||||||||
Číslo C. I. |
75125 |
|||||||||||||
Chemické názvy |
Lykopén, ψ,ψ–karotén |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
C40H56 |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
536,85 |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 5,0 % farebných látok celkom E1 cm 1 %3 450 pri cca 472 nm v hexáne |
|||||||||||||
Opis |
Tmavočervená viskózna kvapalina |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
Spektrometria |
Maximum v hexáne pri cca 472 nm |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Zvyšky rozpúšťadiel |
Octan etylnatý Metanol Etanol Acetón Hexán Propán–2–ol |
Najviac 50 mg/kg, jednotlivo alebo v kombinácii |
||||||||||||
Dichlórmetán: Najviac 10 mg/kg |
||||||||||||||
Síranový popol |
Najviac 0,1 % |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 160e β-APO-8′-KAROTENAL (C 30) |
||||||||||||||
Synonymá |
CI potravinárska oranžová 6 |
|||||||||||||
Definícia |
Táto špecifikácia sa vzťahuje najmä na všetky transizoméry β–apo–8′–karoténalu spolu s menšími množstvami ostatných karotenoidov. Zriedené a stabilizované formy, ktoré sa pripravujú z β–apo–8′–karoténalu, spĺňajú tieto požiadavky a zahrňujú roztoky alebo suspenzie β–apo–8′–karoténalu v jedlých tukoch alebo olejoch, emulziách a práškoch rozpustiteľných vo vode. Tieto prípravky môžu mať rozdielne pomery cis-a transizomérov. |
|||||||||||||
Trieda |
Karotenoid |
|||||||||||||
Číslo C. I. |
40820 |
|||||||||||||
Einecs |
214–171–6 |
|||||||||||||
Chemické názvy |
β–apo–8′–karoténal, trans–β–apo–8′–karotén–aldehyd |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
C30H40O |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
416,65 |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 96 % farebných látok celkom E1 cm 1 %2 640 pri cca 460 – 462 nm v cyklohexáne |
|||||||||||||
Opis |
Tmavofialové kryštály s kovovým leskom alebo kryštalický prášok |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
Spektrometria |
Maximum v cyklohexáne pri 460 – 462 nm |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Síranový popol |
Najviac 0,1 % |
|||||||||||||
Vedľajšie farebné látky |
Karotenoidy iné ako β–apo–8′–karoténal: najviac 3,0 % farebných látok celkom |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 160f ETYLESTER KYSELINY β-APO-8′-KAROTÉNOVEJ (C 30) |
||||||||||||||
Synonymá |
CI potravinárska oranžová 7, ester kyseliny β–apo–8′–karoténovej |
|||||||||||||
Definícia |
Táto špecifikácia sa vzťahuje najmä na všetky transizoméry etylesteru kyseliny β–apo–8′–karoténovej spolu s menšími množstvami ostatných karotenoidov. Zriedené a stabilizované formy, ktoré sa pripravujú z etylesteru kyseliny β–apo–8′–karoténovej , spĺňajú tieto požiadavky a zahrňujú roztoky alebo suspenzie etylesteru kyseliny β–apo–8′–karoténovej v jedlých tukoch alebo olejoch, emulziách a práškoch rozpustiteľných vo vode. Tieto prípravky môžu mať rozdielne pomery cis-a transizomérov. |
|||||||||||||
Trieda |
Karotenoid |
|||||||||||||
Číslo C. I. |
40825 |
|||||||||||||
Einecs |
214–173–7 |
|||||||||||||
Chemické názvy |
etylester kyseliny β–apo–8′–karoténovej, etyl–8′–apo-β–karotén–8′–át |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
C32H44O2 |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
460,70 |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 96 % farebných látok celkom E1 cm 1 %2 550 pri cca 449 nm v cyklohexáne |
|||||||||||||
Opis |
Červené až fialovočervené kryštály alebo kryštalický prášok |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
Spektrometria |
Maximum v cyklohexáne pri cca 449 nm |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Síranový popol |
Najviac 0,1 % |
|||||||||||||
Vedľajšie farebné látky |
Karotenoidy iné ako etylester β–apo–8′–karoténovej kyseliny: najviac 3,0 % farebných látok celkom |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 161b LUTEÍN |
||||||||||||||
Synonymá |
Zmes karotenoidov, xantofyly |
|||||||||||||
Definícia |
Luteín sa získava extrakciou rozpúšťadlom z prírodných druhov jedlého ovocia a rastlín, trávy, lucerny a tagetes erecta. Hlavná farebná látka pozostáva z karotenoidov, z ktorých hlavnú úlohu má luteín a jeho estery s mastnými kyselinami. Môže byť tiež prítomné rôzne množstvo karoténov. Luteín môže obsahovať tuky, oleje a vosky prirodzene sa vyskytujúce v rastlinnom materiáli. Pri extrakci sa môžu použiť len tieto rozpúšťadlá: metanol, etanol, propán–2–ol, hexán, acetón, metyletylketón, dichlórmetán a oxid uhličitý. |
|||||||||||||
Trieda |
Karotenoid |
|||||||||||||
Einecs |
204–840–0 |
|||||||||||||
Chemické názvy |
3,3′–dihydroxy–d–karotén |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
C40H56O2 |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
568,88 |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 4 % farebných látok celkom, prepočítané ako luteín E1 cm 1 %2 550 pri cca 445 nm v chloroforme/etanole (10 + 90) alebo v hexáne/etanole/acetóne (80 + 10 + 10) |
|||||||||||||
Opis |
Tmavá, žlto-hnedá kvapalina |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
Spektrometria |
Maximum v chloroforme/etanole (10 + 90) pri cca 445 nm |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Zvyšky rozpúšťadiel |
Acetón Metyletylketón Metanol Etanol Propán–2–ol Hexán |
Najviac 50 mg/kg, jednotlivo alebo v kombinácii |
||||||||||||
Dichlórmetán: najviac 10 mg/kg |
||||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 161g KANTAXANTÍN |
||||||||||||||
Synonymá |
CI potravinárska oranžová 8 |
|||||||||||||
Definícia |
Táto špecifikácia sa vzťahuje najmä na všetky transizoméry kantaxantínu spolu s menšími množstvami ostatných karotenoidov. Zriedené a stabilizované formy, ktoré sa pripravujú z kantaxantínu, spĺňajú tieto požiadavky a zahrňujú roztoky alebo suspenzie kantaxantínu v jedlých tukoch alebo olejoch, emulziách a práškoch rozpustiteľných vo vode. Tieto prípravky môžu mať rozdielne pomery cis-a transizomérov. |
|||||||||||||
Trieda |
Karotenoid |
|||||||||||||
Číslo C. I. |
40850 |
|||||||||||||
Einecs |
208–187–2 |
|||||||||||||
Chemické názvy |
β–karotén–4,4′–dión, kantaxantín, 4,4′–dioxo–β–karotén |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
C40H52O2 |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
564,86 |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 96 % farebných látok celkom (vyjadruje sa ako kantaxantín)
|
|||||||||||||
Opis |
Tmavofialové kryštály alebo kryštalický prášok |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
Spektrometria |
Maximum v chloroforme pri cca 485 nm Maximum v cyklohexáne pri cca 468 – 472 nm Maximum v petroleteri pri cca 464 – 467 nm |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Síranový popol |
Najviac 0,1 % |
|||||||||||||
Vedľajšie farebné látky |
Karotenoidy iné ako kantaxantín: najviac 5,0 % farebných látok celkom |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 162 CVIKLOVÁ ČERVENÁ, BETANÍN |
||||||||||||||
Synonymá |
Cviklová červená |
|||||||||||||
Definícia |
Cviklová červená sa získava z koreňov prírodných druhov červenej repy (Beta vulgaris L. var. rubra) lisovaním rozdrvenej repy vo forme vylisovanej šťavy alebo vodnou extrakciou rozsekaných koreňov repy a následným obohatením aktívnou látkou. Farbivo pozostáva z rôznych pigmentov, všetky patria do triedy betalaínov. Hlavná farebná látka pozostáva z betacyanínov (červená), v ktorých betanín predstavuje 75 – 95 %. Môžu byť prítomné menšie množstvá betaxantínu (žltá) a rozkladných produktov betalainov (svetlo hnedá). Okrem farebných pigmentov obsahuje šťava alebo extrakt cukry, soli a/alebo proteíny prirodzene sa vyskytujúce v červenej repe. Roztoky sa môžu koncentrovať a niektoré výrobky sa môžu rafinovať, aby sa odstránila väčšina cukrov, solí a bielkovín. |
|||||||||||||
Trieda |
Betalain |
|||||||||||||
Einecs |
231–628–5 |
|||||||||||||
Chemické názvy |
Kyselina (S–(R′,R′)–4–(2–(2-karboxy–5(β–D–glukopyranosyloxy)–2,3–dihydro–6–hydroxy–1H–indol–1–yl)etenyl)–2,3–dihydro–2,6–pyridin–dikarboxylová; 1–(2–(2,6–dikarboxy–1,2,3,4–tetrahydro–4–pyridyliden)etyliden)–5–β–D–glukopyranosyloxy)–6–hydroxyindolium–2–karboxylát |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
Betanín: C24H26N2O13 |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
550,48 |
|||||||||||||
Obsah |
Obsah červeného farbiva najmenej 0,4 % (vyjadruje sa ako betanín) E1 cm 1 %1 120 pri cca 535 nm vo vodnom roztoku s pH 5 |
|||||||||||||
Opis |
Červená alebo tmavočervená kvapalina, pasta, prášok alebo pevná látka |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
Spektrometria |
Maximum vo vode s pH 5 pri cca 535 nm |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Dusičnany |
Najviac 2 g dusičnanového aniontu/g červeného farbivá (vypočítané z obsahu) |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 163 ANTOKYANÍNY |
||||||||||||||
Definícia |
Antokyaníny sa získavajú extrakciou siričitanovou vodou, okyslenou vodou, oxidom uhličitým, metanolom alebo etanolom z prírodných druhov rastlín a jedlého ovocia. Antokyaníny obsahujú bežné zložky výchozieho materiálu, najmä antokyán, organické kyseliny, taníny, cukry, minerály atď., ale nie nevyhnutne v rovnakých pomeroch, ako sa nachádzajú v pôvodnom materiáli. |
|||||||||||||
Trieda |
Antokyanín |
|||||||||||||
Einecs |
208–438–6 (kyanidín); 205–125–6 (peonidín); 208–437–0 (delfinidín); 211–403–8 (malvidín); 205–127–7 (pelargonidín) |
|||||||||||||
Chemické názvy |
3,3′,4′,5,7–pentahydroxy–flavylium chlorid (kyanidín) 3,4′,5,7–tetrahydroxy–3′–metoxyflavylium chlorid (peonidín) 3,4′,5,7–tetrahydroxy–3′,5′–dimetoxyflavylium chlorid (malvidin) 3,5,7–trihydroxy–2–(3,4,5–trihydroxyfenyl)–1–benzopyrylium chlorid (delfinidín) 3,3′,4′,5,7–pentrahydroxy–5′–metoxyflavylium chlorid (petunidín) 3,5,7–trihydroxy–2–(4–hydroxyfenyl)–1–benzopyrilium chlorid (pelargonidín) |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
Kyanidín: C15H11O6Cl Peonidín: C16H13O6Cl Malvidin: C17H15O7Cl Delfinidín: C15H11O7Cl Petunidín: C16H13O7Cl Pelargonidín: C15H11O5Cl |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
Kyanidín: 322,6 Peonidín: 336,7 Malvidin: 366,7 Delfinidín: 340,6 Petunidín: 352,7 Pelargonidín: 306,7 |
|||||||||||||
Obsah |
E1 cm 1 % 300 pre čistý pigment pri 515 – 535 nm pri pH 3,0 |
|||||||||||||
Opis |
Purpurovo červená kvapalina, prášok alebo pasta s miernym charakteristickým zápachom |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
Spektrometria |
Maximum v metanolu s HCl o konc. 0,01 % Kyanidín: 535 nm Peonidín: 532 nm Malvidin: 542 nm Delfinidín: 546 nm Petunidín: 543 nm Pelargonidín: 530 nm |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Zvyšky rozpúšťadiel |
Metanol Etanol |
Najviac 50 mg/kg, jednotlivo alebo v kombinácii |
||||||||||||
Oxid siričitý |
Najviac 1 000 mg/kg na percento pigmentu |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 170 UHLIČITAN VÁPENATÝ |
||||||||||||||
Synonymá |
CI biely pigment 18, krieda |
|||||||||||||
Definícia |
Uhličitan vápenatý je výrobok, ktorý sa získava z mletého vápenca alebo vyzrážaním iónov vápnika s uhličitanovými iónmi. |
|||||||||||||
Trieda |
Anorganická |
|||||||||||||
Číslo C. I. |
77220 |
|||||||||||||
Einecs |
Uhličitan vápenatý: 207–439–9 Vápenec: 215–279–6 |
|||||||||||||
Chemické názvy |
Uhličitan vápenatý |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
CaCO3 |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
100,1 |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 98 % v bezvodej forme |
|||||||||||||
Opis |
Biely kryštalický alebo amorfný prášok bez zápachu a chuti |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
Rozpustnosť |
Prakticky nerozpustný vo vode a v alkohole. So šumením sa rozpúšťa v zriedenej kyseline octovej, vo zriedenej kyseline chlorovodíkovej a vo zriedenej kyseline dusičnej, výsledný roztok dáva po varení pozitívne výsledky skúšky na vápnik. |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Úbytok hmotnosti sušením |
Najviac 2,0 % (200 °C, 4 hodiny) |
|||||||||||||
Látky nerozpustné v kyseline |
Najviac 0,2 % |
|||||||||||||
Alkalické soli a soli horčíka |
Najviac 1,5 % |
|||||||||||||
Fluorid |
Najviac 50 mg/kg |
|||||||||||||
Antimón (ako Sb) Meď (ako Cu) Chróm (ako Cr) Zinok (ako Zn) Bárium (ako Ba) |
Najviac 100 mg/kg, jednotlivo alebo v kombinácii |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
E 171 OXID TITANIČITÝ |
||||||||||||||
Synonymá |
CI pigment biely 6 |
|||||||||||||
Vymedzenie pojmu |
Oxid titaničitý sa skladá prevažne z čistého oxidu titaničitého vo forme anatázového a/alebo rutilového oxidu titaničitého, ktorý môže byť pokrytý malým množstvom hliníka a/alebo kremíka na zlepšenie technologických vlastností výrobku. |
|||||||||||||
Trieda |
anorganická |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
77891 |
|||||||||||||
Einecs |
236-675-5 |
|||||||||||||
Chemický názov |
oxid titaničitý |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
TiO2 |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
79,88 |
|||||||||||||
Obsah |
najviac 99 % bez hliníka a kremíka |
|||||||||||||
Opis |
biely až jemne sfarbený prášok |
|||||||||||||
Označenie |
||||||||||||||
rozpustnosť |
Nerozpustný vo vode a organických rozpúšťadlách. V kyseline fluórovodíkovej a v horúcej koncentrovanej kyseline sírovej sa rozpúšťa pomaly. |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
strata sušením |
najviac 0,5 % (105 °C, 3 hodiny) |
|||||||||||||
strata žíhaním |
najviac 1,0 % bez prchavých látok (800 °C) |
|||||||||||||
oxid hlinitý a/alebo oxid kremičitý |
celkom najviac 2,0 % |
|||||||||||||
častice rozpustné v 0,5 N HCl |
najviac 0,5 % bez hliníka a kremíka a okrem toho pre výrobky s obsahom hliníka a/alebo kremíka najviac 1,5 % v predávanom výrobku |
|||||||||||||
vo vode rozpustné častice |
najviac 0,5 % |
|||||||||||||
kadmium |
najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
antimón |
najviac 50 mg/kg pri úplnom rozpustení |
|||||||||||||
arzén |
najviac 3 mg/kg pri úplnom rozpustení |
|||||||||||||
olovo |
najviac 10 mg/kg pri úplnom rozpustení |
|||||||||||||
ortuť |
najviac 1 mg/kg pri úplnom rozpustení |
|||||||||||||
zinok |
najviac 50 mg/kg pri úplnom rozpustení. |
|||||||||||||
E 172 OXIDY A HYDROXIDY ŽELEZA |
||||||||||||||
Synonymá |
|
|||||||||||||
Definícia |
Oxidy a hydroxidy železa sa vyrábajú synteticky a v zásade sú zložené z bezvodých a/alebo hydratovaných oxidov železa. Rozsah odtieňov zahŕňa žltú, červenú, hnedú a čiernu. Oxidy železa potravinárskej kvality sa od technických druhov odlišujú hlavne pomerne nízkym stupňom znečistenia inými kovmi. Toho sa dosahuje výberom a kontrolou zdroja železa a/alebo rozsahom chemického čistenia počas výrobného procesu. |
|||||||||||||
Trieda |
Anorganická |
|||||||||||||
Číslo C. I. |
|
|||||||||||||
Einecs |
|
|||||||||||||
Chemické názvy |
|
|||||||||||||
Chemický vzorec |
|
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
|
|||||||||||||
Obsah |
Žltý najmenej 60 %, červený a čierny najmenej 68 % celkového železa, vyjadruje sa ako železo |
|||||||||||||
Opis |
Prášok; žltej, červenej, hnedej alebo čiernej farby |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
Rozpustnosť |
Nerozpustný vo vode a organických rozpúšťadlách Rozpustný v koncentrovaných minerálnych kyselinách |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Látky rozpustné vo vode |
Najviac 1,0 % |
Pri úplnom rozpustení |
||||||||||||
Arzén |
Najviac 5 mg/kg |
|||||||||||||
Bárium |
Najviac 50 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 5 mg/kg |
|||||||||||||
Chróm |
Najviac 100 mg/kg |
|||||||||||||
Meď |
Najviac 50 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 20 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Nikel |
Najviac 200 mg/kg |
|||||||||||||
Zinok |
Najviac 100 mg/kg |
|||||||||||||
E 173 HLINÍK |
||||||||||||||
Synonymá |
CI kovový pigment, Al |
|||||||||||||
Definícia |
Hliníkový prášok pozostáva z jemne rozptýlených častíc hliníka. Mletie sa môže alebo nemusí uskutočňovať v prítomnosti jedlých rastlinných olejov a/alebo mastných kyselín potravinárskej kvality. Neobsahuje prímesi iných látok, ako sú jedlé rastlinné oleje a/alebo mastné kyseliny potravinárskej kvality. |
|||||||||||||
Číslo C. I. |
77000 |
|||||||||||||
Einecs |
231–072–3 |
|||||||||||||
Chemické názvy |
Hliník |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
Al |
|||||||||||||
Atomová hmotnosť |
26,98 |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 99 %, prepočítané ako Al bez zahrnutia olejov |
|||||||||||||
Opis |
Striebritošedý prášok alebo drobné pliešky |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
Rozpustnosť |
Nerozpustný vo vode a organických rozpúšťadlách. Rozpustný vo zriedenej kyseline chlorovodíkovej. Výsledný roztok dává pozitívny výsledok skúšky na hliník. |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Úbytok hmotnosti sušením |
Najviac 0,5 % (105 °C, do konštantnej hmotnosti) |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
|||||||||||||
E 174 STRIEBRO |
||||||||||||||
Synonymá |
Argentum, Ag |
|||||||||||||
Trieda |
Anorganická |
|||||||||||||
Číslo C. I. |
77820 |
|||||||||||||
Einecs |
231–131–3 |
|||||||||||||
Chemický názov |
Striebro |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
Ag |
|||||||||||||
Atomová hmotnosť |
107,87 |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 99,5 % Ag |
|||||||||||||
Opis |
Striebristo sfarbený prášok alebo drobné pliešky |
|||||||||||||
E 175 ZLATO |
||||||||||||||
Synonymá |
Kovový pigment 3, Aurum, Au |
|||||||||||||
Trieda |
Anorganická |
|||||||||||||
Číslo C. I. |
77480 |
|||||||||||||
Einecs |
231–165–9 |
|||||||||||||
Chemický názov |
Zlato |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
Au |
|||||||||||||
Atomová hmotnosť |
197,0 |
|||||||||||||
Obsah |
Nebsahuje menej ako 90 % Au |
|||||||||||||
Opis |
Zlatisto sfarbený prášok alebo drobné pliešky |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Striebro |
Najviac 7,0 % |
Po úplnom rozpustení |
||||||||||||
Meď |
Najviac 4,0 % |
|||||||||||||
E 180 LITOLRUBÍN BK |
||||||||||||||
Synonymá |
CI pigment červený 57, rubínový pigment, karmín 6B |
|||||||||||||
Definícia |
Litolrubín BK v podstate pozostáva z 3–hydroxy–4–(4–metyl–2–sulfónanofenylazo)–2–naftalénkarboxylanu vápenatého a vedľajších farebných látok spolu s vodou, chloridom vápenatým a/alebo síranom vápenatým ako základnými nefarebnými zložkami. |
|||||||||||||
Trieda |
Monoazo |
|||||||||||||
Číslo C.I. |
15850:1 |
|||||||||||||
Einecs |
226–109–5 |
|||||||||||||
Chemické názvy |
Calcium 3–hydroxy–4–(4–metyl–2–sulfónanofenylazo)–2–naftalénkarboxylát vápenatý |
|||||||||||||
Chemický vzorec |
C18H12CaN2O6S |
|||||||||||||
Molekulová hmotnosť |
424,45 |
|||||||||||||
Obsah |
Najmenej 90 % farebných látok celkom E1 cm 1 % 200 pri cca 442 nm v dimetylformamide |
|||||||||||||
Opis |
Červený prášok |
|||||||||||||
Identifikácia |
||||||||||||||
Spektrometria |
Maximum v dimetylformamide pri cca 442 nm |
|||||||||||||
Čistota |
||||||||||||||
Vedľajšie farebné látky |
Najviac 0,5 % |
|||||||||||||
Organické zlúčeniny iné ako farebné látky: |
|
|||||||||||||
Kyselina 2–amino–5–metylbenzénsulfónová, vápenatá soľ |
Najviac 0,2 % |
|||||||||||||
Kyselina 3–hydroxy–2–naftalénkarboxylová, vápenatá soľ |
Najviac 0,4 % |
|||||||||||||
Nesulfónované primárne aromatické amíny |
Najviac 0,01 % (vyjadruje sa ako anilín) |
|||||||||||||
Látky extrahovateľné éterom |
Z roztoku o pH 7 najviac 0,2 % |
|||||||||||||
Arzén |
Najviac 3 mg/kg |
|||||||||||||
Olovo |
Najviac 10 mg/kg |
|||||||||||||
Ortuť |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Kadmium |
Najviac 1 mg/kg |
|||||||||||||
Ťažké kovy (ako Pb) |
Najviac 40 mg/kg |
(1) Intenzita farby je vymedzená ako absorbancie 0,1 % (m/V) roztoku karamelovo zafarbených pevných látok vo vode v 1 cm kyvete pri 610 nm.
(2) Vyjadruje sa na báze ekvivalentnej farby, t. j. porovnáva sa s výrobkom o intenzite 0,1 jednotiek absorbancie.
(3) Absorbančný pomer alkoholovej zrazeniny je vymedzený ako absorbancia zrazeniny pri 280 nm delená absorbancia pri 560 nm (1 cm kyveta).
(4) benzén nie viac ako 0,05 % v/v.
PRÍLOHA II
ČASŤ A
Zrušená smernica so zoznamom neskorších zmien a doplnení
(v zmysle článku 2)
Smernica Komisie 95/45/ES |
|
Smernica Komisie 1999/75/ES |
|
Smernica Komisie 2001/50/ES |
|
Smernica Komisie 2004/47/ES |
|
Smernica Komisie 2006/33/ES |
ČASŤ B
Zoznam lehôt na transpozíciu do vnútroštátneho práva
(v zmysle článku 2)
smernica |
lehota na transpozíciu |
95/45/ES |
1. júl 1996 (1) |
1999/75/ES |
1. júl 2000 |
2001/50/ES |
29. jún 2002 |
2004/47/ES |
1. apríl 2005 (2) |
2006/33/ES |
10. apríl 2007 |
(1) V súlade s článkom 2 ods. 2 smernice 95/45/ES, výrobky uvedené na trh alebo označené pred 1. júlom 1996, ktoré nie sú v súlade s uvedenou smernicou, však možno predávať na trhu až do vyčerpania zásob.
(2) V súlade s článkom 3 smernice 2004/47/ES, výrobky, ktoré sa nachádzajú na trhu alebo ktoré boli označené pred 1. aprílom 2005, a ktoré nespĺňajú ustanovenia uvedenej smernice, môžu byť predávané až do vyčerpania zásob.
PRÍLOHA III
Tabuľka zhody
smernica 95/45/ES |
táto smernica |
článok 1 prvý odsek |
článok 1 |
článok 1 druhý odsek |
— |
článok 2 |
— |
— |
článok 2 |
článok 3 |
článok 3 |
článok 4 |
článok 4 |
príloha |
príloha I |
— |
príloha II |
— |
príloha III |