EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32014R0721
Council Regulation (EU) No 721/2014 of 16 June 2014 amending Regulation (EC) No 219/2007 on the establishment of a Joint Undertaking to develop the new generation European air traffic management system (SESAR) as regards the extension of the Joint Undertaking until 2024 Text with EEA relevance
Padomes Regula (ES) Nr. 721/2014 ( 2014. gada 16. jūnijs ), ar kuru Regulu (EK) Nr. 219/2007, ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu ( SESAR ), groza attiecībā uz Kopuzņēmuma darbības termiņa pagarināšanu līdz 2024. gadam Dokuments attiecas uz EEZ
Padomes Regula (ES) Nr. 721/2014 ( 2014. gada 16. jūnijs ), ar kuru Regulu (EK) Nr. 219/2007, ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu ( SESAR ), groza attiecībā uz Kopuzņēmuma darbības termiņa pagarināšanu līdz 2024. gadam Dokuments attiecas uz EEZ
OV L 192, 1.7.2014, p. 1–8
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
No longer in force, Date of end of validity: 29/11/2021; Iesaist. atcelta ar 32021R2085
1.7.2014 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 192/1 |
PADOMES REGULA (ES) Nr. 721/2014
(2014. gada 16. jūnijs),
ar kuru Regulu (EK) Nr. 219/2007, ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR), groza attiecībā uz Kopuzņēmuma darbības termiņa pagarināšanu līdz 2024. gadam
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 187. un 188. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),
tā kā:
(1) |
Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības pētniecības un izstrādes projekta (“SESAR projekts”) mērķis ir modernizēt gaisa satiksmes pārvaldību (ATM) Eiropā, un tas veido Eiropas vienotās gaisa telpas iniciatīvas tehnoloģisko pīlāru. SESAR mērķis ir līdz 2030. gadam Savienībai nodrošināt augstas veiktspējas gaisa satiksmes vadības infrastruktūru, kas radīs priekšnoteikumus drošai un videi draudzīgai gaisa transporta attīstībai. |
(2) |
SESAR projekts ietver trīs savstarpēji saistītus, nepārtrauktus un pastāvīgā attīstībā esošus kopīgus procesus: satura un prioritāšu definēšanu; jaunu SESAR koncepcijas tehnoloģisko sistēmu, komponentu un ekspluatācijas procedūru izstrādi; tādu nākamās paaudzes ATM sistēmu izvēršanas plānus, kas veicinātu mērķu sasniegšanu Eiropas vienotās gaisa telpas darbības rezultātu jomā. |
(3) |
Definēšanas procesa pirmais posms notika no 2004. gada līdz 2008. gadam, un tā rezultātā tika izstrādāts SESAR ATM ģenerālplāns (D5), kas bija pamats Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplāna (“ATM ģenerālplāns”) pirmajam izdevumam, ko Padome apstiprināja 2009. gada 30. martā. ATM ģenerālplānā SESAR izstrādes process ir iedalīts trīs posmos: uz laika grafiku balstītas darbības (1. posms), uz trajektoriju balstītas darbības (2. posms) un uz veiktspēju balstītas darbības (3. posms). ATM ģenerālplāns ir saskaņots ceļvedis, lai ATM pētniecību un izstrādi sagatavotu izvēršanas posmam. |
(4) |
SESAR Kopuzņēmums (“Kopuzņēmums”) tika izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 219/2007 (3), lai tas vadītu SESAR projekta izstrādes procesa pasākumus atbilstīgi Savienības finanšu satvaram 2007.–2013. gadam. Kopuzņēmuma galvenais uzdevums ir īstenot Eiropas ATM ģenerālplānu. |
(5) |
Kopuzņēmuma darba programma, uz kuru attiecas Savienības finanšu satvars 2007.–2013. gadam, pievēršas visiem Eiropas ATM ģenerālplāna 1. posma elementiem un aptuveni 80 % 2. posma elementu. Atbilstīgos pasākumus vajadzētu pabeigt līdz 2016. gadam. Pārējie 2. posma pasākumi un ar 3. posmu saistītie pasākumi būtu jāsāk 2014. gadā atbilstīgi Savienības finanšu shēmai 2014.–2020. gadam. Šo pasākumu izmaksas tiek lēstas EUR 1,585 miljardu apmērā, ietverot EUR 85 miljonus zinātniskajai pētniecībai, EUR 1,2 miljardus lietišķajiem pētījumiem un pirms ražošanas izstrādei un EUR 300 miljonus liela mēroga demonstrējumiem. Zinātniskās pētniecības pasākumi būtu pilnībā jāsedz no Savienības budžeta. Ņemot vērā iepriekš minēto, Savienības budžets atlikušo pasākumu izpildei būtu jāpapildina ar nozares un Eurocontrol ieguldījumiem, īstenojot tādu pašu pieeju, kāda tika izmantota Savienības 2007.–2013. gada finanšu satvarā. |
(6) |
Saskaņā ar 1. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 219/2007 Kopuzņēmumam jābeidz pastāvēt 2016. gada 31. decembrī vai astoņus gadus pēc tam, kad Padome būs apstiprinājusi ATM ģenerālplānu, atkarībā no tā, kurš termiņš ir agrāks. Komisija ATM ģenerālplānu Padomei nosūtīja 2008. gada 14. novembrī (4), un Padome to apstiprināja 2009. gada 30. martā. |
(7) |
Šis Kopuzņēmums atbilst privātās un publiskās partnerības kritērijiem, kas noteikti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013 (5) (“Apvāršņa 2020” pamatprogramma), un īstenoti, izmantojot īpašo programmu, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2013/743/ES (6). |
(8) |
Regulas (ES) Nr. 1291/2013 mērķis ir panākt lielāku ietekmi uz pētniecību un inovāciju, pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” un privātā sektora līdzekļus apvienojot publiskā un privātā sektora partnerībās pamatjomās, kurās pētniecība un inovācija var veicināt plašāku Savienības konkurētspējas mērķu sasniegšanu, piesaistīt privātas investīcijas un palīdzēt atrisināt sabiedrības problēmas. Minēto partnerību pamatā vajadzētu būt ilgtermiņa saistībām, tostarp līdzsvarotam visu partneru ieguldījumam, tām būtu jānes atbildība par savu mērķu sasniegšanu, un tām vajadzētu būt saskaņotām ar Savienības pētniecības, attīstības un inovācijas stratēģiskajiem mērķiem. Minēto partnerību pārvaldībai un darbībai vajadzētu būt atklātai, pārredzamai, efektīvai un ietekmīgai, un būtu jādod iespēja tajās piedalīties plašam ieinteresētu personu lokam, kas darbojas savās specifiskajās jomās. Savienība šajās partnerībās var piedalīties, nodrošinot finansiālu ieguldījumu kopuzņēmumos, kas izveidoti, pamatojoties uz LESD 187. pantu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam Nr. 1982/2006/EK (7). |
(9) |
Lai turpinātu izstrādāt ATM ģenerālplānā definētos pasākumus, Kopuzņēmuma darbības termiņš ir jāpagarina līdz 2024. gadam, kas atspoguļo Savienības 2014.–2020. gada finanšu shēmas ilgumu un atvēl četrus papildu gadus Kopuzņēmuma darba programmas pabeigšanai un līdz minētās finanšu shēmas beigām sākto projektu pabeigšanai. Tādējādi šāds pagarinājums dotu iespēju īstenot visu ATM ģenerālplānu (2. un 3. posmu), kāds tas ir pašreiz. Ņemot vērā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vispārējo mērķi panākt lielāku vienkāršību un saskaņotību, visos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus saistībā ar Kopuzņēmumu būtu jāņem vērā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ilgums. |
(10) |
Būtu jāizsludina atklāts uzaicinājums jauniem dalībniekiem attiecībā uz pasākumiem, ko paredzēts veikt atbilstīgi Savienības 2014.–2020. gada finanšu shēmai. Līdz 2016. gada 31. decembrim būtu jāizbeidz tādu dalībnieku dalība Kopuzņēmumā, kuri neiegulda pasākumos, ko finansē atbilstīgi Savienības 2014.–2020. gada finanšu shēmai. |
(11) |
Kopuzņēmumam arī turpmāk vajadzētu būt atklātam un mudināt, lai tajā piedalītos un būtu pārstāvēts pēc iespējas plašāks ieinteresēto personu loks no visām dalībvalstīm, tostarp mazi un vidēji uzņēmumi, iesaistot jaunus dalībniekus vai izmantojot citas dalības formas. Turklāt dalībā būtu jānodrošina pienācīgs līdzsvars starp gaisa telpas lietotājiem, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lidostām, militārpersonām, profesionāliem darbiniekiem un ražotājiem un jāsniedz iespējas MVU, akadēmiskajām aprindām un pētniecības organizācijām. |
(12) |
Ar “Apvārsni 2020” vajadzētu palīdzēt mazināt plaisu pētniecības un inovācijas jomā Savienībā, šādā nolūkā veicinot sinerģiju ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem). Tādēļ Kopuzņēmumam būtu jātiecas ar ESI fondiem veidot ciešu sadarbību, kas var jo īpaši palīdzēt stiprināt pētniecības un inovācijas spējas vietējā, reģionālā un valsts līmenī Kopuzņēmuma jomā un būt par pamatu gudras specializācijas centieniem. |
(13) |
Kopuzņēmumam būtu jādarbojas atklāti un pārredzami, savām attiecīgajām struktūrām savlaicīgi sniedzot visu atbilstīgo informāciju, atbilstīgi pievēršoties tādiem delikātiem jautājumiem kā intelektuālā īpašuma tiesības (IĪT), kā arī plašākā sabiedrībā popularizējot savus pasākumus, tostarp informācijas un izplatīšanas pasākumus. Kopuzņēmuma struktūru reglamentam vajadzētu būt publiski pieejamam. |
(14) |
Lai nodrošinātu atvērtību, pārredzamību un veicinātu dalību, Kopuzņēmumam vajadzētu lietot arī elektroniskos līdzekļus, ko pārvalda Komisija. Tāpēc Kopuzņēmuma izsludinātie uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus būtu jāpublicē arī dalībnieku vienotajā portālā, kā arī lietojot citus pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” elektroniskos izplatīšanas līdzekļus, ko pārvalda Komisija. Turklāt Kopuzņēmumam atbilstīgus datus, tostarp par priekšlikumiem, pieteikumu iesniedzējiem, dotācijām un dalībniekiem, vajadzētu darīt pieejamus iekļaušanai pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ziņošanas un izplatīšanas elektroniskajās sistēmās, ko pārvalda Komisija, piemērotā formātā un Komisijas ziņošanas pienākumiem atbilstīgos termiņos. |
(15) |
Pieredze, kas gūta, Kopuzņēmumam darbojoties kā Savienības struktūrai atbilstīgi 185. pantam Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (8), liecina, ka pašreizējais darbības satvars ir pietiekami elastīgs un piemērots Kopuzņēmuma vajadzībām. Kopuzņēmumam būtu jādarbojas saskaņā ar 208. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (9). Kopuzņēmumam būtu arī jāpieņem finanšu noteikumi, kas nenovirzās no finanšu pamatregulas, izņemot gadījumus, kad tas nepieciešams tā īpašām vajadzībām, un ar Komisijas iepriekšēju piekrišanu. |
(16) |
Dalībai Kopuzņēmuma finansētās netiešās darbībās būtu jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 1290/2013 (10). Nav paredzēts, ka būs nepieciešama kāda atkāpe saskaņā ar minētās Regulas 1. panta 3. punktu. Turklāt Kopuzņēmumam būtu jānodrošina šo noteikumu konsekventa piemērošana, balstoties uz attiecīgiem Komisijas pieņemtiem pasākumiem. |
(17) |
Lai nodrošinātu vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (11). |
(18) |
Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 219/2007, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījumi Regulā (EK) Nr. 219/2007
Regulu (EK) Nr. 219/2007 groza šādi:
1) |
regulas 1. pantu groza šādi:
|
2) |
regulas 2.a panta 5. punktu aizstāj ar šādu: “5. Kopuzņēmuma personālu veido pagaidu darbinieki un līgumdarbinieki. Kopējais nodarbinātības laikposms nekādā gadījumā nepārsniedz Kopuzņēmuma darbības termiņu.”; |
3) |
regulas 4. pantu groza šādi:
|
4) |
regulas 4.a pantu groza šādi:
|
5) |
regulas 5. pantu groza šādi:
|
6) |
regulas 6. pantu aizstāj ar šādu: “6. pants Komiteju procedūra 1. Komisijai palīdz Vienotās gaisa telpas komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 549/2004. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. Ja komiteja atzinumu nesniedz, Komisija īstenošanas akta projektu nepieņem, un tiek piemērota Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešā daļa.”; |
7) |
regulas 7. pantu aizstāj ar šādu: “7. pants Starpposma novērtēšana un ziņojums Līdz 2017. gada 30. jūnijam Komisija ar neatkarīgu ekspertu palīdzību veic starpposma novērtēšanu, vērtējot šīs regulas īstenošanu un Kopuzņēmuma gūtos rezultātus, jo īpaši pievēršoties šo noteiktajā laikposmā atbilstīgi ATM ģenerālplānam panākto konkrēto rezultātu ietekmei un efektivitātei. Novērtējumos ietver arī Kopuzņēmuma darba metodes, kā arī tā vispārējo finanšu stāvokli. Par minēto novērtēšanu Komisija sagatavo ziņojumu, kurā iekļauj veiktās novērtēšanas secinājumus un novērojumus. Līdz 2017. gada 31. decembrim Komisija minēto ziņojumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. Kopuzņēmuma starpposma novērtēšanas rezultātus ņem vērā padziļinātajā izvērtējumā un starpposma novērtējumā, kas minēti 32. pantā Regulā (ES) Nr. 1291/2013.”; |
8) |
regulas pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
2. pants
Pārejas noteikumi attiecībā uz dalību Kopuzņēmumā
Līdz 2016. gada 31. decembrim beidzas to Kopuzņēmuma dalībnieku dalība Kopuzņēmumā, kuri 2014. gada 1. janvārī ne natūrā, ne naudas līdzekļos neveic ieguldījumus Kopuzņēmuma darba programmas izmaksās saistībā ar Savienības 2014.–2020. gada finanšu shēmu.
3. pants
Pārejas noteikumi attiecībā uz tiem Kopuzņēmuma pasākumiem, ko finansē atbilstīgi Savienības 2007.–2013. gada finanšu shēmai
Tie Kopuzņēmuma pasākumi, kas finansēti atbilstīgi Septītajai pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammai un Eiropas tīklu pamatprogrammai un kas sāktas līdz 2013. gada 31. decembrim, izbeidz līdz 2016. gada 31. decembrim, izņemot tos projekta vadīšanas pasākumus, kas ir saistīti ar projekta slēgšanu.
4. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Luksemburgā, 2014. gada 16. jūnijā
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
G. KARASMANIS
(1) 2014. gada 15. aprīļa atzinums (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī).
(2) 2013. gada 10. decembra atzinums (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī).
(3) Padomes Regula (EK) Nr. 219/2007 (2007. gada 27. februāris), ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR) (OV L 64, 2.3.2007., 1. lpp.).
(4) OV C 76, 25.3.2010., 28. lpp.
(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.).
(6) Padomes Lēmums Nr. 2013/743/ES (2013. gada 3. decembris), ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads), un atceļ Lēmumus 2006/971/EK, 2006/972/EK, 2006/973/EK, 2006/974/EK un 2006/975/EK (OV L 347, 20.12.2013., 965. lpp.).
(7) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1982/2006/EK (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.).
(8) Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 19.6.2002., 1. lpp.).
(9) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002. (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.). Konkrēti, Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pants ir aizstājis Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 185. pantu.
(10) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1290/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko nosaka pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulu (EK) Nr. 1906/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 81. lpp.).
(11) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).
PIELIKUMS
Regulas (EK) Nr. 219/2007 pielikumu groza šādi:
1) |
pielikuma 5. pantu groza šādi:
|
2) |
pielikuma 6. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1. Kopuzņēmuma dalībnieki, Valdes locekļi un Kopuzņēmuma darbinieki nedrīkst piedalīties Kopuzņēmuma piešķirtā finansiālā atbalsta sagatavošanā, izvērtēšanā vai šāda atbalsta piešķiršanas procedūrā, jo īpaši pēc uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus vai pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, ja viņiem pieder struktūras, kas ir potenciāli kandidāti vai pretendenti, viņi šādas struktūras pārstāv vai viņiem ar tām ir nolīgumi.”; |
3) |
pielikuma 7. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: “2. Izpilddirektoru piesaista kā Kopuzņēmuma pagaidu darbinieku saskaņā ar Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 2. panta a) punktu. Izpilddirektoru ieceļ Valde, izvēloties no Komisijas ierosināto kandidātu saraksta, pēc atklātas un pārredzamas atlases procedūras. Lai noslēgtu līgumu ar izpilddirektoru, kopuzņēmumu pārstāv Valdes priekšsēdētājs. Izpilddirektora amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Līdz minētā laikposma beigām Komisija veic izvērtēšanu, kurā ņem vērā izpilddirektora darbības rezultātu novērtējumu un Kopuzņēmuma turpmākos uzdevumus un problēmas. Valde pēc Komisijas priekšlikuma, kurā ņemts vērā šā panta trešajā daļā minētais izvērtējums, var izpilddirektora pilnvaru termiņu pagarināt vienu reizi uz laikposmu, kas nepārsniedz piecus gadus. Izpilddirektors, kura pilnvaru termiņš ir pagarināts, kopējā termiņa beigās nevar piedalīties citā atlases procedūrā uz to pašu amatu. Izpilddirektoru var atcelt no amata tikai ar Valdes lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma.”; |
4) |
pielikuma 9. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1. Lai pildītu šīs regulas 1. panta 5. punktā paredzētos uzdevumus, Kopuzņēmums ar saviem dalībniekiem var slēgt īpašus nolīgumus un tiem piešķirt dotācijas saskaņā ar piemērojamajiem finanšu noteikumiem.”; |
5) |
pielikuma 10. pantu aizstāj ar šādu: “10. pants Līgumi un dotācijas 1. Neatkarīgi no 9. panta Kopuzņēmums var slēgt pakalpojumu un piegādes līgumus vai dotāciju nolīgumus ar uzņēmumiem vai uzņēmumu konsorcijiem, jo īpaši, lai veiktu šīs regulas 1. panta 5. punktā paredzētos uzdevumus. 2. Kopuzņēmums nodrošina, ka 1. punktā minētajos līgumos un dotāciju nolīgumos ir paredzēts, ka Komisijai ir tiesības veikt pārbaudes, lai nodrošinātu Savienības finanšu interešu aizsardzību. 3. Līgumos un dotāciju nolīgumos, kas minēti 1. punktā, ir ietverti visi atbilstīgie noteikumi, kas ir saistīti ar 18. pantā minētajām intelektuālā īpašuma tiesībām. Lai izvairītos no interešu konflikta, dalībnieki, kas ir iesaistīti tāda darba definēšanā, kam piemēro iepirkumu vai dotāciju piešķiršanas procedūru, tostarp šo dalībnieku darbinieki, kuri ir norīkoti saskaņā ar 8. pantu, nevar piedalīties minētā darba veikšanā.”; |
6) |
pielikuma 12. panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu: “3. Dalībnieki, kas minēti 1. panta 2. punkta otrajā ievilkumā, apņemas iemaksāt minimālo sākotnējo iemaksu EUR 10 miljonu apmērā viena gada laikā no dienas, kad ir apstiprināta to pievienošanās Kopuzņēmumam. Dalībniekiem, kas iestājas Kopuzņēmumā 24 mēnešu laikā pēc tā izveides vai pēc jauna dalības uzaicinājuma, šo summu samazina uz EUR pieciem miljoniem.”; |
7) |
pielikuma 13. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: “2. Visus procentus no ieguldījumiem, ko iemaksājuši Kopuzņēmuma dalībnieki, uzskata par Kopuzņēmuma ieņēmumiem.”; |
8) |
pielikuma 16. panta 1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu: “1. Pamatojoties uz šīs regulas 4. panta 2. punktā minēto finanšu shēmu un pareizas pārvaldības un pārskatatbildības principiem, Kopuzņēmums sagatavo savu darba programmu, kurā izklāsta skaidrus sasniedzamos rezultātus un atsauces punktus. Tajā ir:”; |
9) |
pielikuma 17. pantu aizstāj ar šādu: “17. pants Savienības finanšu interešu aizsardzība 1. Kopuzņēmums veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, tiek aizsargātas Savienības finanšu intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, šādā nolūkā veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepareizi samaksātās summas un vajadzības gadījumā piemērojot iedarbīgas, samērīgas un preventīvas sankcijas. 2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir pilnvaras revidēt visus labuma guvējus, līgumslēdzējus un apakšlīgumu slēdzējus, kuri ir saņēmuši Savienības līdzekļus, šādā nolūkā pārbaudot dokumentus, kā arī veicot revīzijas uz vietas. 3. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) tiek pilnvarots veikt pārbaudes un apskates uz vietas pie ekonomikas dalībniekiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā ar procedūrām, kas paredzētas Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1), lai noteiktu, ka notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses saistībā ar dotāciju nolīgumu vai lēmumu, vai līgumu, kas saistīts ar Savienības finansējumu. 4. Neskarot 1., 2. un 3. punktu, sadarbības nolīgumos ar starptautiskām organizācijām, dotāciju nolīgumos, lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, Komisijai, Revīzijas palātai un OLAF nepārprotami dod tiesības veikt šādas revīzijas, pārbaudes un apskates uz vietas. (1) Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).”;" |
10) |
pielikuma 24. pantu svītro. |