EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32018R0120
Council Regulation (EU) 2018/120 of 23 January 2018 fixing for 2018 the fishing opportunities for certain fish stocks and groups of fish stocks, applicable in Union waters and, for Union fishing vessels, in certain non-Union waters, and amending Regulation (EU) 2017/127
Padomes Regula (ES) 2018/120 (2018. gada 23. janvāris), ar ko 2018. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un ar ko groza Regulu (ES) 2017/127
Padomes Regula (ES) 2018/120 (2018. gada 23. janvāris), ar ko 2018. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un ar ko groza Regulu (ES) 2017/127
OV L 27, 31.1.2018, p. 1–168
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force: This act has been changed. Current consolidated version: 31/10/2019
31.1.2018 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 27/1 |
PADOMES REGULA (ES) 2018/120
(2018. gada 23. janvāris),
ar ko 2018. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, un ar ko groza Regulu (ES) 2017/127
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1) |
Līguma 43. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. |
(2) |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/20131 (1) ir paredzēts, ka saglabāšanas pasākumi ir jāpieņem, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, tostarp attiecīgā gadījumā ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) un citas konsultatīvās struktūras, kā arī ņemot vērā ieteikumus, ko sniegušas konsultatīvās padomes. |
(3) |
Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu, tostarp attiecīgā gadījumā jānosaka daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu zvejas iespējas būtu jānosaka saskaņā ar minētās regulas 2. panta 2. punktā noteiktajiem kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķiem. Saskaņā ar minētās regulas 16. panta 1. punktu zvejas iespējas būtu jāiedala dalībvalstīm tādā veidā, lai ikvienai dalībvalstij nodrošinātu ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību relatīvu stabilitāti. |
(4) |
Tātad kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas segmentiem, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām, jo īpaši konsultatīvo padomju sanāksmēs. |
(5) |
Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā minētais izkraušanas pienākums tiek ieviests katrā zvejniecībā atsevišķi. Ja uz zvejniecību reģionā, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā, attiecas izkraušanas pienākums, būtu jāizkrauj visas minētajā zvejniecībā iegūtās to sugu zivis, kurām ir noteikti nozvejas limiti. No 2016. gada 1. janvāra izkraušanas pienākumu piemēro zvejniecību galvenajām sugām. Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 2. punktā ir noteikts, ka tad, kad attiecībā uz zivju krājumu tiek ieviests izkraušanas pienākums, zvejas iespējas jānosaka, ņemot vērā pāreju no tādu zvejas iespēju noteikšanas, kas atspoguļo izkrāvumus, uz tādu zvejas iespēju noteikšanu, kas atspoguļo nozvejas. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem kopīgajiem ieteikumiem un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu Komisija, gatavodamās izkraušanas pienākuma pilnīgai īstenošanai, ir pieņēmusi vairākas deleģētās regulas, ar ko nosaka konkrētus izmetumu plānus, kuri piemērojami uz laiku, ilgākais uz trīs gadu laikposmu. |
(6) |
Zvejas iespējām, kas noteiktas to sugu krājumiem, uz kurām izkraušanas pienākums attiecas no 2018. gada 1. janvāra, būtu jākompensē iepriekš iespējamie izmetumi un tām vajadzētu būt balstītām uz zinātnisko informāciju un ieteikumiem. Lai nodrošinātu taisnīgu kompensāciju par zivīm, kuras iepriekš tika izmestas un kuras no 2018. gada 1. janvāra būs jāizkrauj, būtu jāaprēķina [KPN] papildinājums, un tas darāms pēc šādas metodes: izkrāvumu jaunā skaitliskā vērtība būtu jāaprēķina, no Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) noteiktā kopējās nozvejas apjoma atņemot daudzumus, kurus izkraušanas pienākuma izpildes laikā turpinās izmest; papildinājumam, ko piemēro KPN skaitliskajai vērtībai, vajadzētu būt proporcionālam izmaiņām starp jauno aprēķināto izkrāvumu skaitlisko vērtību un iepriekšējo ICES izkrāvumu skaitlisko vērtību. |
(7) |
Saskaņā ar zinātnisko ieteikumu jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax) Ķeltu jūrā, Lamanšā, Īrijas jūrā un Ziemeļjūras dienvidu daļā (ICES 4.b, 4.c un 7.a, 7.d–7.h rajons) joprojām ir apdraudēts, un tā krājums turpina samazināties, neskatoties uz iepriekšējos gados veiktajiem pasākumiem. Minētie pasākumi nav devuši vēlamo komerciālās zvejas izraisītās zivju mirstības samazinājumu (tikai – 17 % paredzēto – 50 % vietā). Tagad tiek uzskatīts, ka atpūtas zvejas izraisītā ziemeļu krājuma zivju mirstība ir ievērojami lielāka nekā iepriekš aprēķināts, un tiek lēsts, ka 2016. gadā tā ir pārsniegusi komerciālu cēloņu izraisītu mirstību. Tas ietver arī mirstības cēloņus pēc atbrīvošanas. Tāpēc zvejas izraisītā ziemeļu krājuma zivju mirstība ir būtiski jāsamazina, lai nedaudz varētu palielināties biomasa. |
(8) |
Lai samazinātu minētā pasākuma sociālo un ekonomisko ietekmi, varētu tikt atļauta tikai ierobežota zveja ar noteiktiem rīkiem, vienlaikus paredzot uz diviem mēnešiem slēgt zvejas apgabalus, lai aizsargātu nārsta barus. Lai arī dažas piezvejas ar citiem zvejas rīkiem varētu būt nenovēršamas, krājuma stāvoklis ir tik nopietns, ka visu piezveju izkraušanu nav iespējams atļaut, un būtu jāizvairās no jebkādas saskares ar šo krājumu. Turklāt būs nepieciešami turpmāki atpūtas zvejas ierobežojumi, visu gadu atļaujot vienīgi nozveju ar atbrīvošanu. Ņemot vērā ICES ieteikumu vēl vairāk samazināt zvejas noslodzi jūrasasara (labraka) krājumam Biskajas līcī, šajā apgabalā arī atpūtas zvejai būtu jānosaka zemāks dienas individuālais limits. |
(9) |
Attiecībā uz zuša (Anguilla anguilla) krājumu ICES ir ieteikusi zivju antropogēno mirstību samazināt līdz nulles līmenim vai uzturēt pēc iespējas tuvāku nulles līmenim. Ņemot vērā minēto ieteikumu, ir pamats noteikt pagaidu aizliegumu zvejot zuti ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos un Baltijas jūrā, ja zivs lielākais garums ir vismaz 12 cm. |
(10) |
Vairākus gadus dažas plātņžaunzivju (rajveidīgo zivju un haizivju) krājumu KPN ir bijušas noteiktas nulles apjomā un saistītas ar pienākumu tūlīt atbrīvot nejauši nozvejotus īpatņus. Šāda īpaša režīma iemesls ir minēto krājumu sliktais saglabāšanās stāvoklis, un tā kā sugas izdzīvotība ir augsta, izmetumu dēļ zvejas izraisītā zivju mirstība nepalielināsies; uzskata, ka izmetumi labvēlīgi ietekmē šo sugu saglabāšanos. Tomēr no 2015. gada 1. janvāra minēto sugu nozvejas, kas gūtas pelaģiskajās zvejniecībās, ir jāizkrauj, izņemot, ja uz tām attiecas kāda no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā paredzētajām atkāpēm no izkraušanas pienākuma. Minētās regulas 15. panta 4. punkta a) apakšpunktā šādas atkāpes ir atļautas attiecībā uz sugām, kuru zveja ir aizliegta un kas kā tādas ir noteiktas Savienības tiesību aktā, kas pieņemts KZP jomā. Tāpēc ir lietderīgi aizliegt minēto sugu zveju attiecīgajos apgabalos. |
(11) |
Ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu, krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar minētajos plānos izklāstītajiem noteikumiem. Tāpēc jūrasmēles krājumam Lamanša rietumu daļā, jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumiem Ziemeļjūrā un zilās tunzivs krājumiem Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā KPN būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Regulās (EK) Nr. 509/2007 (2), (EK) Nr. 676/2007 (3) un (ES) 2016/1627 (4). Padomes Regulā (EK) Nr. 2166/2005 (5) attiecībā uz heka dienvidu krājumu noteiktais mērķis ir atjaunot attiecīgo krājumu biomasu drošās bioloģiskās robežās, vienlaikus ievērojot zinātniskos datus. Saskaņā ar zinātnisko ieteikumu, ja trūkst galīgo datu par nārsta bara biomasas mērķapjomu un vienlaikus jāņem vērā drošu bioloģisko robežu izmaiņas, pietuvoties Regulā (ES) Nr. 1380/2013 definētajiem KZP mērķiem palīdzēs KPN noteikšana, pamatojoties uz ICES ieteikumu par maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. |
(12) |
Pēc novērtējuma attiecībā uz siļķes krājumu ūdeņos uz rietumiem no Skotijas ICES ir sniegusi ieteikumu par apvienotajiem siļķes krājumiem 6.a, 7.b un 7.c rajonā (ūdeņi uz rietumiem no Skotijas un uz rietumiem no Īrijas). Minētais ieteikums aptver divas atsevišķas KPN (6.aS, 7.b un 7.c zonā, no vienas puses, un 5.b, 6.b un 6.aN zonā, no otras puses). ICES uzskata, ka ir jāizstrādā minēto krājumu atjaunošanas plāns. Saskaņā ar zinātnisko ieteikumu ziemeļu krājuma pārvaldības plānu (6) nevar piemērot apvienotajiem krājumiem un minētajiem diviem krājumiem nevar noteikt arī atsevišķas zvejas iespējas, tāpēc ir noteikta KPN, kas ļauj gūt ierobežotas nozvejas saskaņā ar komerciāli pārvaldītu zinātnisku paraugošanas programmu. |
(13) |
Krājumiem, par kuriem nav pietiekamu vai uzticamu datu, lai novērtētu to apmēru, pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka, ievērojot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8. apakšpunktā, vienlaikus ņemot vērā krājuma specifiku, tostarp jo īpaši pieejamo informāciju par krājuma attīstības tendencēm un apsvērumus par jauktu dažādu sugu zveju. |
(14) |
Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (7) tika ieviesti ikgadējo KPN pārvaldību regulējoši papildu nosacījumi, tostarp minētās regulas 3. un 4. pantā paredzētie elastības noteikumi par piesardzīgu un analītisku KPN. Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu KPN noteikšanas laikā Padome, jo īpaši pamatojoties uz krājumu bioloģisko stāvokli, nolemj, kuriem no šiem krājumiem 3. vai 4. pantu nepiemēro. Nesenākā pagātnē ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu tika ieviests ikgadējas elastības mehānisms visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Tāpēc, lai nepieļautu pārmērīgu elastību, kas apdraudētu jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principa piemērošanu, kavētu KZP mērķu sasniegšanu un pasliktinātu krājumu bioloģisko stāvokli, būtu jānosaka, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu analītiskai KPN piemēro tikai tad, ja nav izmantota ikgadējā elastība, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā. |
(15) |
Ja krājuma KPN ir iedalīta tikai vienai dalībvalstij, ir lietderīgi saskaņā ar Līguma 2. panta 1. punktu pilnvarot attiecīgo dalībvalsti noteikt šādas KPN apjomu. Būtu jāparedz noteikumi, ar kuriem nodrošina to, ka attiecīgā dalībvalsts, kad tā nosaka minēto KPN apjomu, rīkojas pilnīgā saskaņā ar KZP principiem un noteikumiem. |
(16) |
Maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle 2018. gadam ir jānosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 509/2007 5. pantu, Regulas (EK) Nr. 676/2007 9. pantu un Regulas (ES) 2016/1627 5., 6., 7. un 9. pantu un I pielikumu. |
(17) |
Lai garantētu zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu, ir lietderīgi ļaut īstenot elastīgu režīmu starp dažiem KPN apgabaliem attiecībā uz to pašu bioloģisko krājumu. Tādējādi – papildus pastāvošajai elastībai starp apgabaliem – ir jo īpaši pamats ieviest ierobežotu apgabalu savstarpējo elastīgumu jūras līdakai no ICES 6. līdz 14. apakšapgabala uz Savienības ūdeņiem 4. apakšapgabalā un rajveidīgām zivīm starp 7.d rajonu un Savienības ūdeņiem 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā. |
(18) |
Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat ierobežotas zvejas darbības. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo, nosakot vispārēju minēto sugu zvejas aizliegumu. |
(19) |
Konvencijas par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību Pušu konferences 11. sanāksmē, kas 2014. gada 3.–9. novembrī notika Kito, konvencijas I un II pielikumā iekļautajos aizsargājamo sugu sarakstos tika pievienotas vairākas sugas, attiecībā uz kurām konvenciju piemēro no 2015. gada 8. februāra. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt minēto sugu aizsardzību attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem, kas zvejo visos ūdeņos, un kuģiem, kas nav Savienības zvejas kuģi, bet kas zvejo Savienības ūdeņos. |
(20) |
Uz šajā regulā noteikto Savienības zvejas kuģiem pieejamo zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (8) un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm ir jāizmanto, kad tās nosūta Komisijai datus par izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula. |
(21) |
Ievērojot ICES ieteikumu, ir lietderīgi uzturēt īpašu sistēmu tūbīšu un ar tām saistīto piezveju pārvaldībai Savienības ūdeņos ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā. Tā kā ir sagaidāms, ka ICES zinātniskais ieteikums kļūs pieejams tikai 2018. gada februārī, līdz tam ir lietderīgi KPN un kvotas minētajam krājumam provizoriski noteikt nulles apjomā. |
(22) |
Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju (9) un Fēru Salām (10), Savienība ar minētajiem partneriem ir rīkojusi apspriedes par zvejas tiesībām. Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumā un protokolā par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Grenlandi (11), Apvienotā komiteja ir noteikusi zvejas iespēju apjomu, kas Savienībai pieejams Grenlandes ūdeņos 2018. gadā. Tāpēc šīs zvejas iespējas ir jāiekļauj šajā regulā. |
(23) |
Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC) gadskārtējā sanāksmē 2017. gadā ir pieņēmusi saglabāšanas pasākumus attiecībā uz diviem sarkanasaru krājumiem Irmingera jūrā. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesībās. |
(24) |
Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) gadskārtējā sanāksmē 2017. gadā KPN attiecībā uz garspuru tunzivi Atlantijas okeāna dienvidu daļā un dzeltenspuru tunzivi saglabāja tajā pašā līmenī. ICCAT pieņēma arī KPN palielinājumus attiecībā uz zilo tunzivi Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un (ziemeļu apakšgrupas) garspuru tunzivi. 2018. gada KPN attiecībā uz (ziemeļu apakšgrupas) garspuru tunzivi Spānijai jau atspoguļo samazinājumu 945,56 tonnu apmērā par 2016. gadā notikušo pārzveju. Minēto pārzveju kompensēja ICCAT līmenī ar citu dalībvalstu (Apvienotās Karalistes, Francijas, Īrijas un Portugāles) zvejas iespējām. Tādēļ Spānijai jāveic atlīdzinājums, lai šīm dalībvalstīm nodrošinātu pilnīgu kompensāciju. |
(25) |
2018. gadā KPN attiecībā uz zobenzivi Vidusjūrā ir samazināta saskaņā ar ICCAT Ieteikumu 16-05. Kā tas jau ir attiecībā uz zilās tunzivs krājumu Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ir lietderīgi, ka nozvejām, kas gūtas atpūtas zvejā visos citos ICCAT krājumos, arī tiktu piemēroti ICCAT pieņemtie nozvejas limiti. Turklāt uz Savienības zvejas kuģiem, kas ir vismaz 20 metru gari un ICCAT konvencijas apgabalā zvejo lielacu tunzivi, būtu jāattiecina ar ICCAT Ieteikumu 15-01 pieņemtie kapacitātes ierobežojumi. Visi minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesībās. |
(26) |
Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijas (CCAMLR) puses 36. gadskārtējā sanāksmē 2017. gadā ir pieņēmušas mērķsugu un piezvejas sugu nozvejas limitus laikposmam no 2017. gada 1. decembra līdz 2018. gada 30. novembrim. Nosakot zvejas iespējas 2018. gadam, būtu jāņem vērā kvotu izmantojums 2017. gadā. |
(27) |
Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) gadskārtējā sanāksmē 2017. gadā pieņēma jaunus dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares) nozvejas limitus, kas neietekmē Savienības nozvejas limitus IOTC. Tas arī samazināja iespējas izmantot zivju pievilināšanas ierīces (ZPI) un apgādes kuģus. Tā kā apgādes kuģu darbības un ZPI izmantošana veido daļu no zvejas piepūles, kuru īsteno ar riņķvadu zvejojošo kuģu flote, minētais pasākums būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
(28) |
Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) gadskārtējā sanāksme 2018. gadā norisināsies no 30. janvāra līdz 3. februārim. Kamēr šī gadskārtējā sanāksme nav notikusi, ir lietderīgi SPRFMO konvencijas apgabalā provizoriski saglabāt pašreizējos pasākumus. |
(29) |
Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) gadskārtējā sanāksmē 2017. gadā ir pieņēmusi dzeltenspuru tunzivs, lielacu tunzivs un svītrainās tunzivs saglabāšanas pasākumu 2018.–2020. gadam un grozījusi attiecībā uz šīm sugām spēkā esošo saglabāšanas pasākumu 2017. gadam. Minētie pasākumi ir jāievieš Savienības tiesību aktos. |
(30) |
Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisija (CCSBT) 2017. gada gadskārtējā sanāksmē apstiprināja 2016. gada gadskārtējā sanāksmē pieņemto dienvidu tunzivs KPN laikposmam no 2018. gada līdz 2020. gadam. Patlaban piemērojamie pasākumi attiecībā uz zvejas iespēju sadalījumu, kurus pieņēmusi CCSBT, būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
(31) |
Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija (SEAFO) gadskārtējā sanāksmē 2017. gadā nav grozījusi 2016. gadā pieņemto saglabāšanas pasākumu attiecībā uz Patagonijas ilkņzivs, sarkano dziļūdens krabju, beriksu un pelaģiskā bruņgalvja divgadīgajām KPN. Atlantijas lielgalvja divgadīgā KPN B1. rajonā netika pārskatīta un paliek spēkā 2018. gadā. Patlaban piemērojamie pasākumi attiecībā uz zvejas iespēju sadalījumu, kurus pieņēmusi SEAFO, būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
(32) |
Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) 14. gadskārtējā sanāksmē pieņēma saglabāšanas un pārvaldības pasākumus tropiskajām tunzivīm. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
(33) |
Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) 39. gadskārtējā sanāksmē 2017. gadā attiecībā uz konkrētiem krājumiem NAFO konvencijas apgabala 1.4. apakšapgabalā ir pieņēmusi virkni zvejas iespēju 2018. gadam. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
(34) |
Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija (GFCM) 40. gadskārtējā sanāksmē 2016. gadā ir pieņēmusi 2017. un 2018. gada nozvejas un zvejas piepūles limitus dažiem mazo pelaģisko sugu krājumiem GFCM nolīguma apgabala 17. un 18. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā (Adrijas jūra). Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. IL pielikuma maksimālie nozvejas limiti ir noteikti tikai uz vienu gadu un neskar nekādus citus turpmāk pieņemtus pasākumus un nekādu iespējamu sadales sistēmu starp dalībvalstīm. |
(35) |
Ņemot vērā Slovēnijas flotes īpatnības un šo īpatnību niecīgo ietekmi uz mazo pelaģisko sugu krājumiem, ir lietderīgi saglabāt esošos zvejas modeļus un minimālā apjomā nodrošināt Slovēnijas flotei piekļuvi šiem krājumiem. |
(36) |
Dažus no starptautiskajiem pasākumiem, ar kuriem paredz vai ierobežo Savienības zvejas iespējas, attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) ir pieņēmušas gada beigās, un tie ir kļuvuši piemērojami pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Tāpēc noteikumi, ar kuriem šādus pasākumus ievieš Savienības tiesību aktos, ir jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku. Konkrētāk, tā kā CCAMLR konvencijas apgabalā zvejas sezona ilgst no 1. decembra līdz 30. novembrim un tāpēc konkrētas zvejas iespējas vai aizliegumi CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteikti laikposmam, kas sākas 2017. gada 1. decembrī, ir lietderīgi šīs regulas attiecīgos noteikumus piemērot no minētās dienas. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar tiesiskās paļāvības principu, jo CCAMLR locekļiem ir aizliegts bez atļaujas zvejot CCAMLR konvencijas apgabalā. |
(37) |
Attiecībā uz sniega krabju zvejas iespējām apgabalā ap Svalbāru Parīzes 1920. gada līgums visām šā līguma pusēm piešķir vienlīdzīgu un nediskriminējošu piekļuvi resursiem, tostarp zvejas resursiem. Savienības viedoklis par minēto piekļuvi, ciktāl tā attiecas uz sniega krabju zvejošanu kontinentālajā šelfā ap Svalbāru, ir izklāstīts divās Norvēģijai adresētajās verbālnotās, kas datētas 2016. gada 25. oktobrī un 2017. gada 24. februārī. Lai nodrošinātu to, ka sniega krabju iegūšana Svalbāras apgabalā notiek saskaņoti ar tādiem nediskriminējošiem pārvaldības noteikumiem, kādus var noteikt Norvēģija, kuras suverenitātē un jurisdikcijā minētā līguma robežās atrodas šī joma, ir lietderīgi noteikt to kuģu skaitu, kam ir atļauts darboties šādā zvejniecībā. Šādu zvejas iespēju sadalījums dalībvalstīm attiecas tikai uz 2018. gadu. Jāatgādina, ka Savienībā galvenā atbildība par piemērojamo tiesību ievērošanu gulstas uz karoga dalībvalstīm. |
(38) |
Saskaņā ar Venecuēlas Bolivāra Republikai adresēto Savienības deklarāciju par to, ka zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Venecuēlas Bolivāra Republikas karogu, piešķir zvejas iespējas Savienības ūdeņos Francijas Gviānas piekrastes ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā (12), ir jānosaka lutjānzivju zvejas iespējas, kas Venecuēlai ir pieejamas Savienības ūdeņos. |
(39) |
Daži noteikumi ir jāpiemēro pastāvīgi, un tāpēc, lai novērstu juridisko nenoteiktību laikposmā no 2017. gada beigām līdz dienai, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2018. gadam, ir lietderīgi, lai noteikumus par zvejas aizliegumiem un zvejas aizlieguma sezonām turpinātu piemērot arī 2019. gada sākumā līdz laikam, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2019. gadam. |
(40) |
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus, ar kādiem individuālām dalībvalstīm atļauj izmantot sistēmu, kurā iedalīto zvejas piepūli tās pārvalda saskaņā ar kilovatdienu sistēmu, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (13). |
(41) |
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanā, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz jūrā pavadāmo papildu dienu piešķiršanu par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu un par zinātnisko novērotāju pastiprinātu izvietošanu, kā arī attiecībā uz izklājlapas formāta noteikšanu tādas informācijas vākšanai un nosūtīšanai, kas attiecas uz jūrā pavadāmo dienu nodošanu starp vienas dalībvalsts karoga zvejas kuģiem. |
(42) |
Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas iespējas, šī regula būtu jāpiemēro no 2018. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus attiecībā uz zvejas piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2018. gada 1. februāra, un īpašus noteikumus konkrētos reģionos, kuriem būtu jāparedz atsevišķa piemērošanas diena. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. |
(43) |
Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot piemērojamos Savienības tiesību aktus. |
(44) |
Saskaņā ar jaunāko ICES zinātnisko ieteikumu ikgadējai nozvejai ICES 4. apakšapgabalā laikposmā no 2017. līdz 2019. gadam nevajadzētu pārsniegt 4 952 tonnas. Ir lietderīgi grozīt akmeņplekstu un gludo rombu KPN Ziemeļjūrā, lai arī 2017. gadā būtu iespējama lielāka minēto sugu nozveja. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Padomes Regula (ES) 2017/127 (14). |
(45) |
Regulā (ES) 2017/127 paredzēto akmeņplekstu un gludo rombu KPN Ziemeļjūrā (ICES IIa un IV rajons) piemēro no 2017. gada 1. janvāra. No minētā datuma būtu jāpiemēro arī šajā regulā noteiktie grozošie noteikumi. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar juridiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principu, jo attiecīgās zvejas iespējas tiek palielinātas salīdzinājumā ar iespējām, kas noteiktas Regulā (ES) 2017/127, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I SADAĻA
VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
1. Ar šo regulu nosaka Savienības ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām.
2. Šā panta 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver:
a) |
nozvejas limitus 2018. gadam un, ja tā norādīts šajā regulā, 2019. gadam; |
b) |
zvejas piepūles limitus laikposmam no 2018. gada 1. februāra līdz 2019. gada 31. janvārim, izņemot gadījumus, kad zvejas piepūles limitiem 26., 27. un 39. pantā un IIE pielikumā vai attiecībā uz zivju pievilināšanas ierīcēm (ZPI) ir noteikti citi laikposmi; |
c) |
dažu krājumu zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā laikposmam no 2017. gada 1. decembra līdz 2018. gada 30. novembrim; |
d) |
dažu krājumu zvejas iespējas IATTC konvencijas apgabalā, kas 28. pantā noteiktas minētā pantā norādītajiem 2018. un 2019. gada laikposmiem. |
2. pants
Darbības joma
1. Šo regulu piemēro šādiem kuģiem:
a) |
Savienības zvejas kuģiem; |
b) |
trešo valstu kuģiem Savienības ūdeņos. |
2. Šo regulu piemēro arī atpūtas zvejai, kad attiecīgajos noteikumos uz to konkrēti norādīts.
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā minētās definīcijas. Papildus piemēro šādas definīcijas:
a) |
“trešās valsts kuģis” ir trešās valsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts trešā valstī; |
b) |
“atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras bioloģiskos resursus izmanto, piemēram, atpūtas, tūrisma vai sporta nolūkā; |
c) |
“starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā; |
d) |
“kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir:
|
e) |
“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij; |
f) |
“analītisks novērtējums” ir konkrēta krājuma tendenču kvantitatīvs izvērtējums, kura pamatā ir dati par krājuma bioloģiju un izmantošanu un kura zinātniskā analīze ir apliecinājusi, ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai nodrošinātu zinātnisko ieteikumu par turpmākās nozvejas iespējām; |
g) |
“linuma acs izmērs” ir zvejas rīku linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 517/2008 (15); |
h) |
“Savienības zvejas flotes reģistrs” ir reģistrs, kuru Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 24. panta 3. punktu; |
i) |
“zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā. |
4. pants
Zvejas zonas
Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:
a) |
ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 218/2009 III pielikumā (16); |
b) |
“Skageraks” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā; |
c) |
“Kategats” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai; |
d) |
“ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:
|
e) |
“ICES 9.a rajona 26. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:
|
f) |
“ICES 9.a rajona 27. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:
|
g) |
“ICES 9.a rajona 30. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals Spānijas jurisdikcijā Kadisas jūras līcī un 9.a pieguļošajos ūdeņos; |
h) |
“Kadisas jūras līcis” ir ICES 9.a rajona ģeogrāfiskais apgabals uz austrumiem no 7° 23′ 48″ rietumu garuma; |
i) |
“CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009 (17) II pielikumā; |
j) |
“NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 217/2009 (18) III pielikumā; |
k) |
“SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību (19); |
l) |
“ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu (20); |
m) |
“CCAMLR (Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 601/2004 (21) 2. panta a) punktā; |
n) |
“IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada konvenciju (22); |
o) |
“IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) kompetences apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi (23); |
p) |
“SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā (24); |
q) |
“WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā (25); |
r) |
“GFCM (Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija) ģeogrāfiskie apakšapgabali” ir apgabali, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) (26) Nr. 1343/2011 I pielikumā; |
s) |
“Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums; |
t) |
“IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo:
|
II SADAĻA
SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS
I NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
5. pants
KPN un to sadalījums
1. Savienības zvejas kuģu KPN Savienības ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, šādu KPN sadalījums starp dalībvalstīm un – vajadzības gadījumā – ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā.
2. Savienības zvejas kuģiem šīs regulas I pielikumā noteikto KPN robežās ir atļauts zvejot ūdeņos, kas ir Fēru Salu, Grenlandes un Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot šīs regulas 15. pantā un III pielikumā un Padomes Regulā (EK) Nr. 1006/2008 (27) izklāstītos nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus.
6. pants
KPN, kas jānosaka dalībvalstīm
1. Dažu zivju krājumu KPN nosaka attiecīgā dalībvalsts. Minētie krājumi ir norādīti I pielikumā.
2. KPN, kas jānosaka dalībvalstij:
a) |
atbilst KZP principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu, un |
b) |
nodrošina šādu rezultātu:
|
3. Līdz 2018. gada 15. martam katra attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:
a) |
pieņemtās KPN; |
b) |
attiecīgās dalībvalsts savāktie un novērtētie dati, uz kuriem balstās pieņemtās KPN; |
c) |
ziņas par to, kā pieņemtās KPN atbilst 2. punktam. |
7. pants
Nozveju un piezveju izkraušanas nosacījumi
1. Nozvejas, uz kurām neattiecas izkraušanas pienākums, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā, tiek paturētas uz kuģa vai tiek izkrautas tikai tad, ja:
a) |
tās ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vai |
b) |
tās ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta. |
2. Šīs regulas I pielikumā ir norādīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktā minētie drošās bioloģiskās robežās esošie nemērķa sugu krājumi, lai tādējādi varētu piemērot minētajā pantā paredzēto atkāpi no pienākuma atskaitīt nozvejas no attiecīgajām kvotām.
8. pants
Zvejas piepūles limiti
Laikposmiem, kas minēti 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā, piemēro šādus zvejas piepūles pasākumus:
a) |
IIA pielikumu jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu pārvaldībā ICES 4. apakšapgabalā; |
b) |
IIB pielikumu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanā ICES 8.c un 9.a rajonā, izņemot Kadisas jūras līci; |
c) |
IIC pielikumu jūrasmēles krājuma pārvaldībā ICES 7.e rajonā. |
9. pants
Pasākumi attiecībā uz jūrasasara (labraka) zveju
1. Savienības zvejas kuģiem, kā arī jebkurām komerciālām zvejniecībām no krasta ir aizliegts zvejot jūrasasarus (labrakus) ICES 4.b un 4.c rajonā un ICES 7. apakšapgabalā. Ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut jūrasasarus (labrakus), kas nozvejoti minētajā apgabalā.
2. Atkāpjoties no 1. punkta, 2018. gada 1. janvārī un no 2018. gada 1. aprīļa līdz 31. decembrim Savienības zvejas kuģi ICES 4.b, 4.c, 7.d, 7.e, 7.f un 7.h rajonā un ICES 7.a un 7.g rajonā Apvienotās Karalistes suverenitātē esošos ūdeņos līdz 12 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas, var zvejot jūrasasarus (labrakus) un paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut ar šādiem zvejas rīkiem nozvejoto jūrasasaru (labraku) un ievērojot šādus limitus:
a) |
ja izmanto grunts traļus (28), nenovēršamai piezvejai nepārsniedzot 100 kg mēnesī un 1 % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara katrā atsevišķā dienā; |
b) |
ja izmanto zvejas vadus (29), nenovēršamai piezvejai nepārsniedzot 180 kg mēnesī un 1 % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara katrā atsevišķā dienā; |
c) |
izmantojot āķus un āķu rindas (30), nepārsniedzot 5 t par katru kuģi gadā; |
d) |
izmantojot fiksētus žaunu tīklus (31), nenovēršamai piezvejai nepārsniedzot 1,2 t par katru kuģi gadā. |
Pirmajā daļā paredzētās atkāpes attiecas uz tiem Savienības zvejas kuģiem, kuri laikposmā no 2015. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 30. septembrim ir reģistrējuši jūrasasaru (labraku) nozvejas: c) apakšpunktā – reģistrētās nozvejas, izmantojot āķus un āķu rindas, un d) apakšpunktā – reģistrētās nozvejas, izmantojot fiksētos žaunu tīklus. Ja Savienības zvejas kuģis tiek aizstāts, dalībvalstis var atļaut atkāpi piemērot citam zvejas kuģim ar noteikumu, ka to Savienības zvejas kuģu skaits, uz kuriem attiecas atkāpe, un to kopējā zvejas kapacitāte nepalielinās.
3. Šā panta 2. punktā noteiktie nozvejas limiti nav nododami citam kuģim un – ja piemēro ikmēneša limitu – no viena mēneša uz citu. Savienības zvejas kuģiem, kuri vienā kalendārajā mēnesī izmanto vairāk nekā vienu zvejas rīku, piemēro zemāko nozvejas limitu, kas attiecībā uz katru zvejas rīku noteikts 2. punktā.
Dalībvalstis ne vēlāk kā 15 dienas pēc katra mēneša beigām paziņo Komisijai visas ar katru zvejas rīka tipu gūtās jūrasasara (labraka) nozvejas.
4. Atpūtas zvejā, tostarp no krasta, ICES 4.b, 4.c, 7.a–7.k rajonā ir atļauta vienīgi jūrasasara (labraka) nozveja ar atbrīvošanu. Ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut jūrasasarus (labrakus), kas nozvejoti minētajā apgabalā.
5. Atpūtas zvejā ICES 8.a un 8.b rajonos vienam zvejniekam dienā ir atļauts paturēt ne vairāk kā trīs īpatņus.
10. pants
Pasākumi attiecībā uz zuša zvejniecībām
Savienības zvejas kuģiem un trešo valstu kuģiem, kā arī jebkurām komerciālām zvejniecībām no krasta ir aizliegts zvejot zuti ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos un Baltijas jūrā, ja zivs lielākais garums ir vismaz 12 cm, uz trīs secīgu mēnešu ilgu laikposmu, kas katrai dalībvalstij ir jāparedz laikā no 2018. gada 1. septembra līdz 2019. gada 31. janvārim. Noteikto laikposmu dalībvalstis paziņo Komisijai ne vēlāk kā 2018. gada 1. jūnijā.
11. pants
Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu
1. Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju iedalījums dalībvalstīm neskar:
a) |
zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu; |
b) |
zvejas iespēju atvilkumus un pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu; |
c) |
zvejas iespēju pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. panta 4. punktu; |
d) |
papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu; |
e) |
daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu; |
f) |
atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu; |
g) |
kvotu nodošanu un apmaiņu, kas veikta, ievērojot šīs regulas 15. pantu. |
2. Krājumi, uz kuriem attiecas piesardzīga vai analītiska KPN, ir norādīti šīs regulas I pielikumā, lai ik gadus pārvaldītu Regulā (EK) Nr. 847/96 paredzēto KPN un kvotas.
3. Ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzīga KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiska KPN.
4. Ja dalībvalsts izmanto Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzēto ikgadējo elastību, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.
12. pants
Slēgtās zvejas sezonas
1. Porkupīnas sēklī no 2018. gada 1. maija līdz 31. maijam ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa šādu sugu īpatņus: menca, megrimi, jūrasvelns, pikša, merlangs, heks, Norvēģijas omārs, jūras zeltplekste, pollaks, saida, rajveidīgās zivis, parastā jūrasmēle, brosme, zilā jūraslīdaka, jūraslīdaka un dzelkņu haizivs.
Šā punkta īstenošanas vajadzībām Porkupīnas sēklis ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:
Punkts |
Ģeogrāfiskais platums |
Ģeogrāfiskais garums |
1 |
52° 27′ N |
12° 19′ W |
2 |
52° 40′ N |
12° 30′ W |
3 |
52° 47′ N |
12° 39,600′ W |
4 |
52° 47′ N |
12° 56′ W |
5 |
52° 13,5′ N |
13° 53,830′ W |
6 |
51° 22′ N |
14° 24′ W |
7 |
51° 22′ N |
14° 03′ W |
8 |
52° 10′ N |
13° 25′ W |
9 |
52° 32′ N |
13° 07,500′ W |
10 |
52° 43′ N |
12° 55′ W |
11 |
52° 43′ N |
12° 43′ W |
12 |
52° 38,800′ N |
12° 37′ W |
13 |
52° 27′ N |
12° 23′ W |
14 |
52° 27′ N |
12° 19′ W |
Atkāpjoties no pirmās daļas, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 50. panta 3., 4. un 5. punktu ir atļauts tranzītā šķērsot Porkupīnas sēkli, vedot uz kuģa minētajā daļā norādīto sugu īpatņus.
2. Tūbīšu komerciāla zveja ar grunts trali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm, ICES 2.a, 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā ir aizliegta no 2018. gada 1. janvāra līdz 31. martam un no 2018. gada 1. augusta līdz 31. decembrim.
Pirmajā daļā noteikto aizliegumu piemēro arī trešo valstu kuģiem, kuriem ir atļauts zvejot tūbītes un gūt ar tām saistīto piezveju Savienības ūdeņos ICES 4. apakšapgabalā.
13. pants
Aizliegumi
1. Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:
a) |
ērkšķu raja (Amblyraja radiata) Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 7.d rajonā un ICES 4. apakšapgabalā; |
b) |
baltā haizivs (Carcharodon carcharías) visos ūdeņos; |
c) |
pelēkā īsraga haizivs (Centrophorus squamosus) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; |
d) |
baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; |
e) |
milzu haizivs (Cetorhinus maximus) visos ūdeņos; |
f) |
melnā haizivs (Dalatias licha) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; |
g) |
gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; |
h) |
parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 3., 4., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā; |
i) |
lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; |
j) |
gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā; |
k) |
bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas ar āķu jedām nozvejota Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā; |
l) |
siļķu haizivs (Lamna nasus) visos ūdeņos; |
m) |
rifu velnraja (Manta alfredi) visos ūdeņos; |
n) |
divragainā velnraja (Manta birostris) visos ūdeņos; |
o) |
šādas Mobula ģints raju sugas visos ūdeņos:
|
p) |
šādas zāģzivju (Pristidae) sugas visos ūdeņos:
|
q) |
dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā; |
r) |
Norvēģijas raja (Dipturus nidarosiensis) Savienības ūdeņos ICES 6.a, 6.b, 7.a, 7.b, 7.c, 7.e, 7.f, 7.g, 7.h un 7.k rajonā; |
s) |
cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES 6. un 10. apakšapgabalā; |
t) |
baltā raja (Rostroraja alba) Savienības ūdeņos ICES 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā; |
u) |
ģitārrajas (Rhinobatidae) Savienības ūdeņos ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10. un 12. apakšapgabalā; |
v) |
dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā, izņemot IA pielikumā izklāstītās piezvejas novēršanas programmas; |
w) |
eņģeļhaizivs (Squatina squatina) Savienības ūdeņos. |
2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.
14. pants
Datu nosūtīšana
Kad dalībvalstis, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu, nosūta Komisijai datus par krājumos nozvejoto izkrāvumu apjomu, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.
II NODAĻA
Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos
15. pants
Zvejas atļaujas
1. Maksimālais zvejas atļauju skaits Savienības zvejas kuģiem, kuri zvejo kādas trešās valsts ūdeņos, ir noteikts III pielikumā.
2. Ja, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu, viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (“veic apmaiņu”) zvejas apgabalos, kas noteikti šīs regulas III pielikumā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. To darot, tomēr nepārsniedz zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts šīs regulas III pielikumā.
III NODAĻA
Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ūdeņos
16. pants
Kvotu nodošana un apmaiņa
1. Ja saskaņā ar reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (“RZPO”) noteikumiem ir atļauta kvotu nodošana vai apmaiņa starp RZPO līgumslēdzējām pusēm, dalībvalsts (“attiecīgā dalībvalsts”) var apspriesties ar kādu RZPO līgumslēdzēju pusi un attiecīgā gadījumā izstrādāt iespējamu iecerētas kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu.
2. Komisija pēc attiecīgās dalībvalsts sniegta paziņojuma var apstiprināt iecerēto kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu, ko dalībvalsts ir apspriedusi ar attiecīgo RZPO līgumslēdzēju pusi. Pēc tam Komisija bez liekas kavēšanās pauž piekrišanu tam, ka šāda kvotu nodošana vai apmaiņa ar attiecīgo RZPO līgumslēdzēju pusi ir saistoša. Tad Komisija RZPO sekretariātam paziņo par šādu kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās, un to dara saskaņā ar minētās organizācijas noteikumiem.
3. Komisija informē dalībvalstis par kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās.
4. Zvejas iespējas, kas saskaņā ar kvotu nodošanu vai apmaiņu ir saņemtas no attiecīgās RZPO līgumslēdzējas puses vai ir tai nodotas, par kvotām, kas attiecīgajai dalībvalstij ir iedalītas vai atvilktas no tai iedalītajām iespējām, tiek uzskatītas no tā brīža, kad kvotu nodošana vai apmaiņa ir stājusies spēkā saskaņā ar tās vienošanās noteikumiem, kura panākta attiecīgi ar konkrēto RZPO līgumslēdzēju pusi vai saskaņā ar konkrētās RZPO noteikumiem. Šāds kvotu iedalījums negroza spēkā esošo zvejas iespēju sadales mehānismu, ar kura palīdzību zvejas iespējas starp dalībvalstīm sadala saskaņā ar zvejas darbību relatīvās stabilitātes principu.
5. Attiecībā uz RZPO līgumslēdzējas puses kvotu nodošanu Savienībai un to secīgu iedalīšanu dalībvalstīm šo pantu piemēro līdz 2019. gada 31. janvārim.
17. pants
Zvejas, audzēšanas un nobarošanas kapacitātes ierobežojumi
1. To Savienības laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 1. punktā.
2. To Savienības piekrastes nerūpnieciskās zvejas kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 2. punktā.
3. To Savienības zvejas kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 3. punktā.
4. To zvejas kuģu skaitu un kopējo kapacitāti, izteiktu ar bruto tilpību, kuriem atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 4. punktā.
5. To zivju krātiņveida lamatu skaitu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 5. punktā.
6. Zilo tunzivju audzēšanas kapacitāti, nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 6. punktā.
7. To Savienības zvejas kuģu maksimālo skaitu, kuriem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 520/2007 12. pantu ir atļauts (ziemeļu apakšgrupas) garspuru tunzivis zvejot kā mērķsugu, ierobežo, kā noteikts šīs regulas IV pielikuma 7. punktā.
8. To Savienības zvejas kuģu maksimālo skaitu, kuru garums ir vismaz 20 metru un kuri ICCAT konvencijas apgabalā zvejo lielacu tunzivis, ierobežo, kā noteikts IV pielikuma 8. punktā.
18. pants
Atpūtas zveja
Vajadzības gadījumā dalībvalstis no tām iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala īpašu daļu atpūtas zvejai.
19. pants
Haizivis
1. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas lielacu lapshaizivs (Alopias superciliosus) liemeņa daļas vai visu liemeni.
2. Aizliegts veikt Alopias ģints lapshaizivju sugu specializēto zveju.
3. Saistībā ar zveju ICCAT konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut Sphyrnidae dzimtas (izņemot Sphyrna tiburo) āmurhaizivju liemeņa daļas vai visu liemeni.
4. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļas vai visu liemeni.
5. Aizliegts paturēt uz kuģa jebkādā zvejniecībā nozvejotu zīdaino haizivi (Carcharhinus falciformis).
20. pants
Aizliegumi un nozvejas limiti
1. Specializētā zveja, kurā iegūst V pielikuma A daļā norādīto sugu zivis, minētajā daļā norādītajās zonās un laikposmos ir aizliegta.
2. Izpētes zvejai V pielikuma B daļā norādītajos apakšapgabalos piemēro minētajā daļā noteiktās KPN un piezvejas limitus.
21. pants
Izpētes zveja
1. Dalībvalstis 2018. gadā drīkst piedalīties ilkņzivju (Dissostichus spp.) izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā. Ja dalībvalsts plāno piedalīties šādā zvejā, tā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu un katrā ziņā ne vēlāk kā 2018. gada 1. jūnijā par to paziņo CCAMLR sekretariātam.
2. Attiecībā uz FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalu, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonu KPN un piezvejas limiti katrā apakšapgabalā un rajonā un šo limitu sadalījums starp maza apjoma pētniecības vienībām (SSRU) katrā no tiem ir noteikts V pielikuma B daļā. Zveju katrā SSRU beidz, kad paziņotā nozveja sasniedz noteikto KPN, un attiecīgo SSRU slēdz zvejai līdz sezonas beigām.
3. Lai iegūtu zvejniecības potenciāla noteikšanai vajadzīgo informāciju un nepieļautu pārmērīgu nozvejas un zvejas piepūles koncentrāciju, zvejo pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā. Tomēr zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 metriem.
22. pants
Krila zveja 2018./2019. gada zvejas sezonā
1. Ja kāda dalībvalsts plāno 2018./2019. gada zvejas sezonā CCAMLR konvencijas apgabalā zvejot krilu (Euphausia superba), tā ne vēlāk kā 2018. gada 1. maijā, izmantojot šīs regulas V pielikuma C daļas veidlapu, paziņo Komisijai par saviem plāniem zvejot krilu. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, Komisija ne vēlāk kā 2018. gada 30. maijā paziņojumus iesniedz CCAMLR sekretariātam.
2. Paziņojumā, kas minēts šā panta 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts paredzējusi izdot atļauju piedalīties krila zvejā.
3. Dalībvalsts, kura plāno CCAMLR konvencijas apgabalā zvejot krilu, par savu nodomu paziņo tikai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri paziņojuma nosūtīšanas laikā ir tās karoga kuģi, vai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri ir citas CCAMLR locekles karoga kuģi un par kuriem ir sagaidāms, ka zvejas laikā tie būs minētās dalībvalsts karoga kuģi.
4. Ja atļauju saņēmušais kuģis nevar piedalīties zvejā pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai force majeure dēļ, dalībvalstīm ir tiesības atļaut krila zvejā piedalīties kuģiem, par ko CCAMLR sekretariātam nav paziņots saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu. Šādos gadījumos attiecīgās dalībvalstis nekavējoties informē CCAMLR sekretariātu un Komisiju un sniedz:
a) |
pilnīgas ziņas par plānoto aizstājējkuģi (kuģiem), tostarp Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā noteikto informāciju; |
b) |
izsmeļošu skaidrojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas. |
5. Dalībvalstis neatļauj piedalīties krila zvejā kuģim, kas ir iekļauts jebkurā no CCAMLR nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas (NNN zvejas) kuģu sarakstiem.
23. pants
Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo IOTC kompetences apgabalā
1. Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuri IOTC kompetences apgabalā zvejo tropiskās tunzivis, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību, ir noteikta VI pielikuma 1. punktā.
2. Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuri IOTC kompetences apgabalā zvejo zobenzivi (Xiphias gladius) un garspuru tunzivi (Thunnus alalunga), un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību, ir noteikta VI pielikuma 2. punktā.
3. Kuģus, kas darbojas vienā no 1. un 2. punktā minētajām zvejniecībām, dalībvalstis drīkst pārvietot uz otru zvejniecību, ja tās spēj Komisijai pierādīt, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle.
4. Ja tiek ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei, attiecīgā dalībvalsts nodrošina, lai nododamie kuģi būtu iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas tunzivju RZPO kuģu reģistrā. Turklāt zvejas kapacitātes nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus kāda RZPO iekļāvusi NNN zvejas darbībās iesaistīto kuģu sarakstā.
5. Dalībvalstis drīkst palielināt savu zvejas kapacitāti virs 1. un 2. punktā norādītā maksimuma tikai tad, ja netiek pārsniegti IOTC iesniegtajos attīstības plānos noteiktie limiti.
24. pants
ZPI un apgādes kuģi
1. Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, reizē nekad neizvieto vairāk kā 350 aktīvas dreifējošas ZPI.
2. Apgādes kuģu skaits nav lielāks par vienu apgādes kuģi uz ne mazāk kā diviem kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, un visi ir vienas un tās pašas dalībvalsts karoga kuģi. Šis noteikums neattiecas uz dalībvalstīm, kas izmanto tikai vienu apgādes kuģi.
3 Uz vienu kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, jebkurā laikā nav vairāk kā viens vienas un tās pašas valsts karoga apgādes kuģis.
4. No 2018. gada 1. janvāraIOTC zvejottiesīgo kuģu reģistrā nereģistrē nevienu jaunu vai papildu apgādes kuģi.
25. pants
Haizivis
1. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotu Alopiidae dzimtas lapshaizivju liemeņa daļas vai visu liemeni.
2. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļas vai visu liemeni, izņemot kuģus, kuru lielākais garums ir mazāks par 24 metriem un kuru zvejas darbības notiek tikai savas karoga dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā, ar noteikumu, ka to nozveja ir paredzēta tikai vietējam patēriņam.
3. Nejauši nozvejotiem 1. un 2. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.
26. pants
Pelaģiskā zveja
1. Zvejot no SPRFMO konvencijas apgabala pelaģiskajiem krājumiem IJ pielikumā noteikto KPN robežās drīkst tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā šajā apgabalā ir aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības.
2. Šā panta 1. punktā minētās dalībvalstis kopējo bruto tilpību sava karoga kuģiem, kuri 2017. gadā zvejo no pelaģiskajiem krājumiem, minētajā apgabalā ierobežo līdz Savienības kopējai bruto tilpībai, proti, 78 600 tonnām.
3. Zvejas iespējas, kas noteiktas IJ pielikumā, drīkst izmantot tikai ar nosacījumu, ka dalībvalstis vēlākais līdz nākamā mēneša piektajai dienai nosūta Komisijai sarakstu ar kuģiem, kuri SPRFMO konvencijas apgabalā aktīvi zvejo vai ir iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī, kuģu satelītnovērošanas sistēmu reģistrētos datus, mēneša nozvejas ziņojumus un, ja ir pieejami, datus par kuģu ienākšanu ostās, ar mērķi minēto informāciju pārsūtīt SPRFMO sekretariātam.
27. pants
Grunts zveja
1. Grunts zvejas piepūli vai nozveju SPRFMO konvencijas apgabalā 2017. gadā dalībvalstis attiecīgi īsteno vai gūst tikai tajās konvencijas apgabala daļās, kurās laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim ir notikusi grunts zveja, un nepārsniedz gada vidējo nozvejas apjomu vai piepūles parametrus, kas reģistrēti minētajā laikposmā. Pārsniegt minēto reģistrēto apjomu vai parametrus dalībvalstis drīkst tikai tādā gadījumā, ja SPRFMO apstiprina to plānu zvejot arī tad, ja minētais apjoms un parametri tiktu pārsniegti.
2. Dalībvalstis, kurām SPRFMO konvencijas apgabalā laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim nav reģistrēta grunts zvejas piepūle vai nozveja, zvejo tikai tad, ja SPRFMO apstiprina to plānu zvejot bez iepriekš reģistrētas grunts zvejas piepūles vai nozvejas.
28. pants
Zveja ar riņķvadu
1. Kuģiem, kuri zvejo ar riņķvadu, ir aizliegts dzeltenspuru tunzivi (Thunnus albacares), lielacu tunzivi (Thunnus obesus) un svītraino tunzivi (Katsuwonus pelamis) zvejot:
a) |
no 2018. gada 29. jūlija plkst. 00.00 līdz 8. oktobra plkst. 24.00 vai no 2018. gada 9. novembra plkst. 00.00 līdz 2019. gada 19. janvāra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo:
|
b) |
no 2018. gada 9. oktobra plkst. 00.00 līdz 8. novembra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo:
|
2. Attiecīgās dalībvalstis pirms 2018. gada 1. aprīļa Komisijai paziņo, kuru no 1. punktā minētajiem zvejas aizlieguma laikposmiem tās ir izvēlējušās katram no saviem kuģiem. Izvēlētajā laikposmā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, 1. punktā noteiktajos apgabalos pārtrauc zveju ar riņķvadu.
3. Uz kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo tunzivis IATTC konvencijas apgabalā, patur un pēc tam no tiem izkrauj vai citā kuģī pārkrauj visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, lielacu tunzivis un svītrainās tunzivis.
4. Šā panta 3. punktu nepiemēro šādos gadījumos:
a) |
ja zivis uzskata par nederīgām lietošanai pārtikā ar zivju izmēru nesaistītu iemeslu dēļ vai |
b) |
ja pēc zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetiena vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis. |
29. pants
ZPI
1. Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, IATTC konvencijas apgabalā vienā reizē nekad neizvieto vairāk kā 450 aktīvu ZPI. ZPI uzskata par aktīvu, kad tā, izvietota jūrā, ir sākusi pārraidīt savas atrašanās vietas koordinātas, kurām līdzseko kuģis, tā īpašnieks vai operators. ZPI tiek aktivēta tikai tad, kad tā atrodas uz riņķvadu kuģa.
2. Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nedrīkst ZPI izvietot 15 dienās, pirms sācies izvēlētais 28. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktais zvejas aizlieguma laikposms, un 15 dienu laikā pirms zvejas aizlieguma laikposma sākuma tas savāc atpakaļ tikpat daudz ZPI, cik kuģis sākotnēji ir izvietojis.
3. Saskaņā ar IATTC prasībām dalībvalstis katru mēnesi paziņo Komisijai to, cik ZPI ir bijušas aktīvas katrā atsevišķā dienā. Šos ziņojumus iesniedz ar laika nobīdi, kas nav mazāka par 60 dienām un nav lielāka par 75 dienām. Komisija minēto informāciju tūlīt pārsūta SPRFMO sekretariātam.
30. pants
Lielacu tunzivs nozvejas limiti zvejā ar āķu jedām
Lielacu tunzivs kopējās ikgadējās nozvejas, kuras IATTC konvencijas apgabalā guvuši katras dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar āķu jedām, nepārsniedz 500 tonnu vai attiecīgās ikgadējās lielacu tunzivs nozvejas, kas gūtas 2001. gadā.
31. pants
Okeāna baltspuru haizivs zvejas aizliegums
1. Aizliegts IATTC konvencijas apgabalā zvejot okeāna baltspuru haizivi (Carcharhinus longimanus) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai, pārdot vai izkraut minētajā apgabalā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju liemeņa daļas vai visu liemeni.
2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Kuģu operatori tos tūlīt atbrīvo.
3. Kuģu operatori:
a) |
reģistrē atbrīvoto īpatņu skaitu, norādot to stāvokli (nedzīvi vai dzīvi); |
b) |
paziņo a) apakšpunktā minēto informāciju savas valstspiederības dalībvalstīm. Iepriekšējā gadā savākto informāciju dalībvalstis Komisijai nosūta līdz 31. janvārim. |
32. pants
Mobulīdraju zvejas aizliegums
Savienības zvejas kuģiem IATTC konvencijas apgabalā ir aizliegts zvejot mobulīdrajas (Mobulidae dzimta, pie kuras pieder Manta un Mobula ģints) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai vai pārdot to liemeņa daļas vai visu liemeni. Tiklīdz Savienības zvejas kuģi pamana, ka ir nozvejotas mobulīdrajas, tie, kad vien iespējams, tās dzīvas un neskartas tūlīt atbrīvo.
33. pants
Dziļūdens haizivju zvejas aizliegums
SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja:
— |
kaķhaizivs (Apristurus manis), |
— |
dūmakainā gludā laternhaizivs (Etmopterus bigelowi), |
— |
īsastes laternhaizivs (Etmopterus brachyurus), |
— |
lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps), |
— |
gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus), |
— |
raju dzimtas zivis (Rajidae), |
— |
samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus), |
— |
Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis, |
— |
dzelkņu haizivs (Squalus acanthias). |
34. pants
Lielacu tunzivs, dzeltenspuru tunzivs, svītrainās tunzivs un garspuru tunzivs Klusā okeāna dienvidu krājuma zvejas nosacījumi
1. Dalībvalstis nodrošina, lai to zvejas dienu skaits, kas iedalītas kuģiem, kuri ar riņķvadu zvejo lielacu tunzivi (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivi (Thunnus albacares) un svītraino tunzivi (Katsuwonus pelamis) WCPFC konvencijas apgabala atklātās jūras daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma, nepārsniegtu 403 dienas.
2. Savienības zvejas kuģi neveic garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) Klusā okeāna dienvidu krājuma specializēto zveju WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma.
3. Dalībvalstis nodrošina, lai lielacu tunzivs (Thunnus obesus) nozveja, ko guvuši kuģi, kuri zvejo ar āķu jedām, 2018. gadā nepārsniegtu 2 000 tonnu.
35. pants
Zvejas, kurā izmanto ZPI, pārvaldība
1. Kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, no 2018. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2018. gada 30. septembra plkst. 24.00 ir aizliegts izvietot, izmantot vai uzstādīt ZPI WCPFC konvencijas apgabala daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma.
2. Papildus 1. punktā noteiktajam aizliegumam, ZPI ir aizliegts uzstādīt WCPFC konvencijas apgabala atklātajos ūdeņos starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma vēl uz diviem papildu mēnešiem: vai nu no 2018. gada 1. aprīļa plkst. 00.00 līdz 2018. gada 31. maija plkst. 24.00, vai arī no 2018. gada 1. novembra plkst. 00.00 līdz 2018. gada 31. decembra plkst. 24.00. To, kuri papildu divi mēneši izvēlēti, dara zināmu Komisijai līdz 2018. gada 31. janvārim.
3. Šā panta 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos:
a) |
ja pēc zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetiena uz kuģa vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas zivis; |
b) |
ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā ar zivju izmēru nesaistītu iemeslu dēļ; vai |
c) |
ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība. |
4. Dalībvalstis nodrošina, ka visi tās kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, reizē neizvieto vairāk nekā 350 ZPI ar aktivizētām ar instrumentiem aprīkotām bojām. Boju aktivizē vienīgi uz kuģa klāja.
5. Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo 1. punktā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā, patur un no tiem izkrauj vai citā kuģī pārkrauj visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis.
36. pants
To Savienības zvejas kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zobenzivi
Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kam WCPFC konvencijas apgabalā atļauts zvejot zobenzivi (Xiphias gladius) uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, ir norādīts VII pielikumā.
37. pants
Zobenzivs nozvejas limiti zvejā ar āķu jedām uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma
Dalībvalstis nodrošina, lai zobenzivs (Xiphias gladius) nozveja uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma zvejā ar āķu jedām 2018. gadā nepārsniedz IH pielikumā noteikto limitu. Dalībvalstis nodrošina, arī lai minētā pasākuma piemērošanas rezultātā attiecībā uz zobenzivi nav zvejas piepūles pārvirzes uz ziemeļu apgabalu no 20° dienvidu platuma.
38. pants
Zīdainā haizivs un okeāna baltspuru haizivs
1. WCPFC konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt vai izkraut šādu sugu īpatņu liemeņa daļas vai visu liemeni:
a) |
zīdainā haizivs (Carcharhinus falciformis); |
b) |
okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus). |
2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.
39. pants
IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals
1. Kuģi, kas iekļauti tikai WCPFC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta s) punktā, piemēro šajā iedaļā izklāstītos pasākumus.
2. Kuģi, kas iekļauti gan WCPFC reģistrā, gan IATTC reģistrā, un kuģi, kas iekļauti tikai IATTC reģistrā, zvejojot IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kas definēts 4. panta s) punktā, piemēro 28. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 2., 3. un 4. punktā un 29., 30. un 31. pantā izklāstītos pasākumus.
40. pants
Mazo pelaģisko sugu krājumi 17. un 18. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā
1. Nozvejas, ko Savienības zvejas kuģi no mazo pelaģisko sugu krājumiem gūst 17. un 18. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā, nepārsniedz 2014. gadā gūtos un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1343/2011 24. pantu paziņotos apjomus, kas norādīti šīs regulas IL pielikumā.
2. To dienu skaits, kad Savienības zvejas kuģi 17. un 18. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā kā mērķsugas zvejo mazās pelaģiskās sugas, nepārsniedz 180 zvejas dienu gadā. Piemēro noteikumu, ka minētajā 180 zvejas dienu kopsummā ir maksimāli 144 zvejas dienas, kad kā mērķsugu zvejo sardīni, un maksimāli 144 dienas, kad kā mērķsugu zvejo anšovu.
41. pants
Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos
Mintaja (Theragra chalcogramma) zveja Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta.
III SADAĻA
TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS SAVIENĪBAS ŪDEŅOS
42. pants
KPN
Norvēģijas karoga zvejas kuģiem un Fēru Salās reģistrētiem zvejas kuģiem ir atļauts gūt nozvejas Savienības ūdeņos šīs regulas I pielikumā noteikto KPN robežās un ievērojot šajā regulā un Regulas (EK) Nr. 1006/2008 III nodaļā paredzētos nosacījumus.
43. pants
Zvejas atļaujas
Uz Venecuēlas karoga zvejas kuģiem attiecas šajā regulā un Regulas (EK) Nr. 1006/2008 III nodaļā paredzētie nosacījumi. Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo Savienības ūdeņos, ir tāds, kāds norādīts šīs regulas VIII pielikumā.
44. pants
Nozveju un piezveju izkraušanas nosacījumi
Nozvejai un piezvejai, ko guvuši trešo valstu kuģi, kuri zvejo saskaņā ar 43. pantā minētajām atļaujām, piemēro 7. panta nosacījumus.
45. pants
Aizliegumi
1. Trešo valstu kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis, kad vien tās ir sastopamas Savienības ūdeņos:
a) |
ērkšķu raja (Amblyraja radiata) Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 7.d rajonā un ICES 4. apakšapgabalā; |
b) |
šādas zāģzivju sugas Savienības ūdeņos:
|
c) |
milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) Savienības ūdeņos; |
d) |
parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 3., 4., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā; |
e) |
bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas ar āķu jedām nozvejota Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā; |
f) |
gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā; |
g) |
melnā haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea), pelēkā īsraga haizivs (Centrophorus squamosus), lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) un baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4. un 14. apakšapgabalā; |
h) |
siļķu haizivs (Lamna nasus) Savienības ūdeņos; |
i) |
rifu velnraja (Manta alfredi) Savienības ūdeņos; |
j) |
divragainā velnraja (Manta birostris) Savienības ūdeņos; |
k) |
šādas Mobula ģints raju sugas Savienības ūdeņos:
|
l) |
dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā; |
m) |
Norvēģijas raja (Dipturus nidarosiensis) Savienības ūdeņos ICES 6.a, 6.b, 7.a, 7.b, 7.c, 7.e, 7.f, 7.g, 7.h un 7.k rajonā; |
n) |
cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES 6., 9. un 10. apakšapgabalā un baltā raja (Rostroraja alba) Savienības ūdeņos ICES 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā; |
o) |
ģitārrajas (Rhinobatidae) Savienības ūdeņos ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10. un 12. apakšapgabalā; |
p) |
dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā; |
q) |
eņģeļhaizivs (Squatina squatina) Savienības ūdeņos. |
2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.
IV SADAĻA
ZVEJAS IESPĒJAS 2017. GADAM
46. pants
Grozījums Regulā (ES) Nr. 2017/127
Regulas (ES) 2017/127 IA pielikumā iekļauto tabulu ar zvejas iespējām akmeņplekstei un gludajam rombam Savienības ūdeņos IIa un IV zonā aizstāj ar šo tabulu:
Suga: |
Akmeņplekste un gludais rombs Psetta maxima un Scopthalmus rhombus |
Zona: |
Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (T/B/2AC4-C) |
|
Beļģija |
434 |
|
|
|
Dānija |
928 |
|
|
|
Vācija |
237 |
|
|
|
Francija |
112 |
|
|
|
Nīderlande |
3 291 |
|
|
|
Zviedrija |
7 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
915 |
|
|
|
Savienība |
5 924 |
|
|
|
KPN |
5 924 |
|
Piesardzības KPN
|
V SADAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
47. pants
Komitejas procedūra
1. Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
48. pants
Pārejas noteikumi
Regulas 9. pantu, 11. panta 2. punktu, 13., 19., 20., 25., 31., 32., 33., 38., 41. un 45. pantu mutatis mutandis turpina piemērot 2019. gadā līdz brīdim, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2019. gadam.
49. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2018. gada 1. janvāra.
Tomēr regulas 8. pantu piemēro no 2018. gada 1. februāra un 46. pantu piemēro ar atpakaļejošu spēku no 2017. gada 1. janvāra.
Noteikumus par zvejas iespējām, kas attiecībā uz konkrētiem krājumiem CCAMLR konvencijas apgabalā ir izklāstīti 20., 21. un 22. pantā un IE un V pielikumā, piemēro no 2017. gada 1. decembra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2018. gada 23. janvārī
Padomes vārdā –
priekšsēdētāja
E. KRALEVA
(1) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).
(2) Padomes Regula (EK) Nr. 509/2007 (2007. gada 7. maijs), ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēļu krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Lamanša jūras šauruma rietumu daļā (OV L 122, 11.5.2007., 7. lpp.).
(3) Padomes Regula (EK) Nr. 676/2007 (2007. gada 11. jūnijs), ar ko izveido daudzgadu plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā (OV L 157, 19.6.2007., 1. lpp.).
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1627 (2016. gada 14. septembris) par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 302/2009 (OV L 252, 16.9.2016., 1. lpp.).
(5) Padomes Regula (EK) Nr. 2166/2005 (2005. gada 20. decembris), ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē un groza Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (OV L 345, 28.12.2005., 5. lpp.).
(6) Padomes Regula (EK) Nr. 1300/2008 (2008. gada 18. decembris), ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto (OV L 344, 20.12.2008., 6. lpp.).
(7) Padomes Regula (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.).
(8) Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).
(9) Nolīgums par zvejniecību starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti (OV L 226, 29.8.1980., 48. lpp.).
(10) Nolīgums par zvejniecību starp Eiropas Ekonomikas kopienu no vienas puses un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību no otras puses (OV L 226, 29.8.1980., 12. lpp.).
(11) Partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses (OV L 172, 30.6.2007., 4. lpp.), un Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts minētajā nolīgumā (OV L 293, 23.10.2012., 5. lpp.).
(12) OV L 6, 10.1.2012., 9. lpp.
(13) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).
(14) Padomes Regula (ES) 2017/127 (2017. gada 20. janvāris), ar ko 2017. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 24, 28.1.2017., 1. lpp.).
(15) Komisijas Regula (EK) Nr. 517/2008 (2008. gada 10. jūnijs), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 īstenošanai attiecībā uz zvejas rīku linuma acs izmēra noteikšanu un auklas diametra novērtēšanu (OV L 151, 11.6.2008., 5. lpp.).
(16) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 218/2009 (2009. gada 11. marts) par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.).
(17) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 216/2009 (2009. gada 11. marts) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku (OV L 87, 31.3.2009., 1. lpp.).
(18) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 217/2009 (2009. gada 11. marts) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti (OV L 87, 31.3.2009., 42. lpp.).
(19) Noslēgta ar Padomes Lēmumu 2002/738/EK (2002. gada 22. jūlijs), par Eiropas Kopienas noslēgto Konvenciju par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību (OV L 234, 31.8.2002., 39. lpp.).
(20) Savienība pievienojusies ar Padomes Lēmumu 86/238/EEK (1986. gada 9. jūnijs) par Kopienas pievienošanos Starptautiskajai konvencijai par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā, kas grozīta ar Protokolu, kurš pievienots Nobeiguma aktam, ko 1984. gada 10. jūlijā Parīzē ir parakstījuši minētās konvencijas pušu pilnvarotie (OV L 162, 18.6.1986., 33. lpp.).
(21) Padomes Regula (EK) Nr. 601/2004 (2004. gada 22. marts), ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 3943/90, (EK) Nr. 66/98 un (EK) Nr. 1721/1999 (OV L 97, 1.4.2004., 16. lpp.).
(22) Noslēgta ar Padomes Lēmumu 2006/539/EK (2006. gada 22. maijs) par Konvencijas Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada Konvenciju, noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā (OV L 224, 16.8.2006., 22. lpp.).
(23) Savienība pievienojusies ar Padomes Lēmumu 95/399/EK (1995. gada 18. septembris) par Kopienas pievienošanos Nolīgumam par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi (OV L 236, 5.10.1995., 24. lpp.).
(24) Savienība pievienojusies ar Padomes Lēmumu 2012/130/ES (2011. gada 3. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Konvenciju par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā (OV L 67, 6.3.2012., 1. lpp.).
(25) Savienība pievienojusies ar Padomes Lēmumu 2005/75/EK (2004. gada 26. aprīlis) par Kopienas pievienošanos Konvencijai par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā (OV L 32, 4.2.2005., 1. lpp.).
(26) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1343/2011 (2011. gada 13. decembris) par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem (OV L 347, 30.12.2011., 44. lpp.).
(27) Padomes Regula (EK) Nr. 1006/2008 (2008. gada 29. septembris) par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93 un (EK) Nr. 1627/94 un atceļ Regulu (EK) Nr. 3317/94 (OV L 286, 29.10.2008., 33. lpp.).
(28) Jebkāda tipa grunts traļi, tostarp OTB, OTT, PTB, TBB, TBN, TBS, TB.
(29) Jebkāda tipa zvejas vadi, tostarp SSC, SDN, SPR, SV, SB, SX.
(30) Visas āķu jedu vai makšķerkāta āķu rindu vai makšķerrīku zvejniecības, tostarp LHP, LHM, LLD, LL, LTL, LX un LLS.
(31) Visi fiksētie žaunu tīkli un krātiņveida lamatas, tostarp GTR, GNS, FYK, FPN un FIX.
PIELIKUMU SARAKSTS
I PIELIKUMS |
KPN, kas piemērojama Savienības zvejas kuģiem apgabalos, kuros noteikta KPN, pa sugām un apgabaliem |
IA PIELIKUMS |
Skageraks, Kategats, ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. un 14. apakšapgabals, Savienības ūdeņi CECAF apgabalā, Francijas Gviānas ūdeņi |
IB PIELIKUMS |
Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa un Grenlande, ICES 1., 2., 5., 12. un 14. apakšapgabals un Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā |
IC PIELIKUMS |
Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa – NAFO konvencijas apgabals |
ID PIELIKUMS |
ICCAT konvencijas apgabals |
IE PIELIKUMS |
Antarktika – CCAMLR konvencijas apgabals |
IF PIELIKUMS |
Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa – SEAFO konvencijas apgabals |
IG PIELIKUMS |
Dienvidu tunzivis – izplatības apgabali |
IH PIELIKUMS |
WCPFC konvencijas apgabals |
IJ PIELIKUMS |
SPRFMO konvencijas apgabals |
IK PIELIKUMS |
IOTC kompetences apgabals |
IL PIELIKUMS |
GFCM nolīguma apgabals |
IIA PIELIKUMS |
Kuģu zvejas piepūle ICES 4. apakšapgabalā |
IIB PIELIKUMS |
Kuģu zvejas piepūle saistībā ar dažu heka dienvidu krājumu un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanu ICES 8.c un 9.a rajonā, izņemot Kadisas jūras līci |
IIC PIELIKUMS |
Kuģu zvejas piepūle saistībā ar Lamanša rietumu daļas jūrasmēles krājumu pārvaldību ICES 7.e rajonā |
IID PIELIKUMS |
Tūbīšu pārvaldības apgabali ICES 2.a, 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā |
III PIELIKUMS |
Zvejas atļauju maksimālais skaits Savienības zvejas kuģiem, kas zvejo trešo valstu ūdeņos |
IV PIELIKUMS |
ICCAT konvencijas apgabals |
V PIELIKUMS |
CCAMLR konvencijas apgabals |
VI PIELIKUMS |
IOTC kompetences apgabals |
VII PIELIKUMS |
WCPFC konvencijas apgabals |
VIII PIELIKUMS |
Zvejas atļauju kvantitatīvie limiti trešo valstu kuģiem, kas zvejo Savienības ūdeņos |
I PIELIKUMS
KPN, KAS PIEMĒROJAMA SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTA KPN, PA SUGĀM UN APGABALIEM
IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IJ, IK un IL pielikuma tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) un vajadzības gadījumā ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi.
Uz visām šajā pielikumā noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regulā (EK) Nr. 1224/2009 (1) un jo īpaši minētās regulas 33. un 34. pantā izklāstītie noteikumi.
Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi. Katra apgabala zivju krājumi nosaukti sugu latīņu valodas nosaukumu alfabētiskā secībā. Regulatīvām vajadzībām sugu identificēšanā izmanto tikai nosaukumus latīņu valodā; pārējie nosaukumi norādīti ērtības labad.
Šīs regulas vajadzībām turpinājumā sniegta salīdzinoša tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.
Zinātniskais nosaukums |
Trīsburtu kods |
Vispārpieņemtais nosaukums |
Amblyraja radiata |
RJR |
Ērkšķu raja |
Ammodytes spp. |
SAN |
Tūbītes |
Argentina silus |
ARU |
Ziemeļatlantijas argentīna |
Beryx spp. |
ALF |
Beriksas |
Brosme brosme |
USK |
Brosme |
Caproidae |
BOR |
Kaproīdas |
Centrophorus squamosus |
GUQ |
Pelēkā īsraga haizivs |
Centroscymnus coelolepis |
CYO |
Baltacu haizivs |
Chaceon spp. |
GER |
Sarkanie dziļūdens krabji |
Chaenocephalus aceratus |
SSI |
Melnspuru leduszivs |
Champsocephalus gunnari |
ANI |
Antarktikas leduszivs |
Channichthys rhinoceratus |
LIC |
Vienraga leduszivs |
Chionoecetes spp. |
PCR |
Sniega krabji |
Clupea harengus |
HER |
Siļķe |
Coryphaenoides rupestris |
RNG |
Strupdeguna garaste |
Dalatias licha |
SCK |
Melnā haizivs |
Deania calcea |
DCA |
Gardeguna spurainā haizivs |
Dicentrarchus labrax |
BSS |
Jūrasasaris (labraks) |
Dipturus batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) |
RJB |
Parastā raja (sugu grupa) |
Dissostichus eleginoides |
TOP |
Patagonijas ilkņzivs |
Dissostichus mawsoni |
TOA |
Antarktikas ilkņzivs |
Dissostichus spp. |
TOT |
Ilkņzivis |
Engraulis encrasicolus |
ANE |
Eiropas anšovs |
Etmopterus princeps |
ETR |
Lielā laternhaizivs |
Etmopterus pusillus |
ETP |
Gludā laternhaizivs |
Euphausia superba |
KRI |
Krils |
Gadus morhua |
COD |
Menca |
Galeorhinus galeus |
GAG |
Bara haizivs |
Glyptocephalus cynoglossus |
WIT |
Sarkanā plekste |
Hippoglossoides platessoides |
PLA |
Rietumatlantijas plekste |
Hippoglossus hippoglossus |
HAL |
Atlantijas paltuss |
Hoplostethus atlanticus |
ORY |
Atlantijas lielgalvis |
Illex illecebrosus |
SQI |
Īsspuru kalmārs |
Lamna nasus |
POR |
Siļķu haizivs |
Lepidorhombus spp. |
LEZ |
Megrimi |
Leucoraja naevus |
RJN |
Dzegužraja |
Limanda ferruginea |
YEL |
Dzeltenastes plekste |
Lophiidae |
ANF |
Jūrasvelni |
Macrourus spp. |
GRV |
Makrūrzivis |
Makaira nigricans |
BUM |
Atlantijas zilais marlīns |
Mallotus villosus |
CAP |
Moiva |
Manta birostris |
RMB |
Divragainā velnraja |
Martialia hyadesi |
SQS |
Dienvidatlantijas kalmārs |
Melanogrammus aeglefinus |
HAD |
Pikša |
Merlangius merlangus |
WHG |
Merlangs |
Merluccius merluccius |
HKE |
Heks |
Micromesistius poutassou |
WHB |
Putasu |
Microstomus kitt |
LEM |
Mazmutes plekste |
Molva dypterygia |
BLI |
Zilā jūras līdaka |
Molva molva |
LIN |
Jūras līdaka |
Nephrops norvegicus |
NEP |
Norvēģijas omārs |
Notothenia gibberifrons |
NOG |
Zaļā nototēnija |
Notothenia rossii |
NOR |
Marmora nototēnija |
Notothenia squamifrons |
NOS |
Pelēkā nototēnija |
Pandalus borealis |
PRA |
Ziemeļu garnele |
Paralomis spp. |
PAI |
Krabji |
Penaeus spp. |
PEN |
Penaeus garneles |
Pleuronectes platessa |
PLE |
Jūras zeltplekste |
Pleuronectiformes |
FLX |
Plekstveidīgās zivis |
Pollachius pollachius |
POL |
Pollaks |
Pollachius virens |
POK |
Saida |
Psetta maxima |
TUR |
Akmeņplekste |
Pseudochaenichthys georgianus |
SGI |
Melnā leduszivs |
Pseudopentaceros spp. |
EDW |
Bruņgalvji |
Raja alba |
RJA |
Baltā raja |
Raja brachyura |
RJH |
Blondā raja |
Raja circularis |
RJI |
Smilšu raja |
Raja clavata |
RJC |
Dzeloņainā raja |
Raja fullonica |
RJF |
Šagrēnādas raja |
Raja (Dipturus) nidarosiensis |
JAD |
Norvēģijas raja |
Raja microocellata |
RJE |
Sīkacu raja |
Raja montagui |
RJM |
Plankumainā raja |
Raja undulata |
RJU |
Cirtainā raja |
Rajiformes |
SRX |
Rajveidīgās zivis |
Reinhardtius hippoglossoides |
GHL |
Grenlandes paltuss |
Sardina pilchardus |
PIL |
Sardīne |
Scomber scombrus |
MAC |
Makrele |
Scophthalmus rhombus |
BLL |
Gludais rombs |
Sebastes spp. |
RED |
Sarkanasari |
Solea solea |
SOL |
Parastā jūrasmēle |
Solea spp. |
SOO |
Jūrasmēles |
Sprattus sprattus |
SPR |
Brētliņa |
Squalus acanthias |
DGS |
Dzelkņu haizivs |
Tetrapturus albidus |
WHM |
Baltais marlīns |
Thunnus maccoyii |
SBF |
Dienvidu tunzivs |
Thunnus obesus |
BET |
Lielacu tunzivs |
Thunnus thynnus |
BFT |
Zilā tunzivs |
Trachurus murphyi |
CJM |
Čīles stavrida |
Trachurus spp. |
JAX |
Stavridas |
Trisopterus esmarkii |
NOP |
Esmarka menca |
Urophycis tenuis |
HKW |
Baltā Amerikas jūrasvēdzele |
Xiphias gladius |
SWO |
Zobenzivs |
Turpmākā salīdzinošā tabula, kurā norādīti vispārpieņemtie nosaukumi un nosaukumi latīņu valodā, pievienota tikai skaidrojošos nolūkos.
Zinātniskais nosaukums |
Trīsburtu kods |
Vispārpieņemtais nosaukums |
Beriksas |
ALF |
Beryx spp. |
Rietumatlantijas plekste |
PLA |
Hippoglossoides platessoides |
Eiropas anšovs |
ANE |
Engraulis encrasicolus |
Jūrasvelni |
ANF |
Lophiidae |
Antarktikas ilkņzivs |
TOA |
Dissostichus mawsoni |
Atlantijas paltuss |
HAL |
Hippoglossus hippoglossus |
Lielacu tunzivs |
BET |
Thunnus obesus |
Gardeguna spurainā haizivs |
DCA |
Deania calcea |
Melnspuru leduszivs |
SSI |
Chaenocephalus aceratus |
Blondā raja |
RJH |
Raja brachyura |
Zilā jūras līdaka |
BLI |
Molva dypterygia |
Atlantijas zilais marlīns |
BUM |
Makaira nigricans |
Putasu |
WHB |
Micromesistius poutassou |
Zilā tunzivs |
BFT |
Thunnus thynnus |
Kaproīdas |
BOR |
Caproidae |
Gludais rombs |
BLL |
Scophthalmus rhombus |
Moiva |
CAP |
Mallotus villosus |
Menca |
COD |
Gadus morhua |
Parastā raja (sugu grupa) |
RJB |
Dipturus batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) |
Parastā jūrasmēle |
SOL |
Solea solea |
Krabji |
PAI |
Paralomis spp. |
Dzegužraja |
RJN |
Leucoraja naevus |
Sarkanie dziļūdens krabji |
GER |
Chaceon spp. |
Plekstveidīgās zivis |
FLX |
Pleuronectiformes |
Divragainā velnraja |
RMB |
Manta birostris |
Lielā laternhaizivs |
ETR |
Etmopterus princeps |
Ziemeļatlantijas argentīna |
ARU |
Argentina silus |
Grenlandes paltuss |
GHL |
Reinhardtius hippoglossoides |
Makrūrzivis |
GRV |
Macrourus spp. |
Pelēkā nototēnija |
NOS |
Notothenia squamifrons |
Pikša |
HAD |
Melanogrammus aeglefinus |
Heks |
HKE |
Merluccius merluccius |
Siļķe |
HER |
Clupea harengus |
Stavridas |
JAX |
Trachurus spp. |
Zaļā nototēnija |
NOG |
Notothenia gibberifrons |
Čīles stavrida |
CJM |
Trachurus murphyi |
Melnā haizivs |
SCK |
Dalatias licha |
Krils |
KRI |
Euphausia superba |
Pelēkā īsraga haizivs |
GUQ |
Centrophorus squamosus |
Mazmutes plekste |
LEM |
Microstomus kitt |
Jūras līdaka |
LIN |
Molva molva |
Makrele |
MAC |
Scomber scombrus |
Antarktikas leduszivs |
ANI |
Champsocephalus gunnari |
Marmora nototēnija |
NOR |
Notothenia rossii |
Megrimi |
LEZ |
Lepidorhombus spp. |
Ziemeļu garnele |
PRA |
Pandalus borealis |
Norvēģijas omārs |
NEP |
Nephrops norvegicus |
Esmarka menca |
NOP |
Trisopterus esmarkii |
Norvēģijas raja |
JAD |
Raja (Dipturus) nidarosiensis |
Atlantijas lielgalvis |
ORY |
Hoplostethus atlanticus |
Patagonijas ilkņzivs |
TOP |
Dissostichus eleginoides |
Bruņgalvji |
EDW |
Pseudopentaceros spp. |
Penaeus garneles |
PEN |
Penaeus spp. |
Dzelkņu haizivs |
DGS |
Squalus acanthias |
Jūras zeltplekste |
PLE |
Pleuronectes platessa |
Pollaks |
POL |
Pollachius pollachius |
Siļķu haizivs |
POR |
Lamna nasus |
Baltacu haizivs |
CYO |
Centroscymnus coelolepis |
Sarkanasari |
RED |
Sebastes spp. |
Strupdeguna garaste |
RNG |
Coryphaenoides rupestris |
Saida |
POK |
Pollachius virens |
Tūbītes |
SAN |
Ammodytes spp. |
Smilšu raja |
RJI |
Raja circularis |
Sardīne |
PIL |
Sardina pilchardus |
Jūrasasaris (labraks) |
BSS |
Dicentrarchus labrax |
Šagrēnādas raja |
RJF |
Raja fullonica |
Īsspuru kalmārs |
SQI |
Illex illecebrosus |
Rajveidīgās zivis |
SRX |
Rajiformes |
Sīkacu raja |
RJE |
Raja microocellata |
Gludā laternhaizivs |
ETP |
Etmopterus pusillus |
Sniega krabji |
PCR |
Chionoecetes spp. |
Jūrasmēles |
SOO |
Solea spp. |
Melnā leduszivs |
SGI |
Pseudochaenichthys georgianus |
Dienvidu tunzivs |
SBF |
Thunnus maccoyii |
Plankumainā raja |
RJM |
Raja montagui |
Brētliņa |
SPR |
Sprattus sprattus |
Dienvidatlantijas kalmārs |
SQS |
Martialia hyadesi |
Ērkšķu raja |
RJR |
Amblyraja radiata |
Zobenzivs |
SWO |
Xiphias gladius |
Dzeloņainā raja |
RJC |
Raja clavata |
Ilkņzivis |
TOT |
Dissostichus spp. |
Bara haizivs |
GAG |
Galeorhinus galeus |
Akmeņplekste |
TUR |
Psetta maxima |
Brosme |
USK |
Brosme brosme |
Cirtainā raja |
RJU |
Raja undulata |
Vienraga leduszivs |
LIC |
Channichthys rhinoceratus |
Baltā Amerikas jūrasvēdzele |
HKW |
Urophycis tenuis |
Baltais marlīns |
WHM |
Tetrapturus albidus |
Baltā raja |
RJA |
Raja alba |
Merlangs |
WHG |
Merlangius merlangus |
Sarkanā plekste |
WIT |
Glyptocephalus cynoglossus |
Dzeltenastes plekste |
YEL |
Limanda ferruginea |
(1) Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).
IA PIELIKUMS
SKAGERAKS, KATEGATS, ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. UN 14. APAKŠAPGABALS, SAVIENĪBAS ŪDEŅI CECAF APGABALĀ, FRANCIJAS GVIĀNAS ŪDEŅI
Suga: |
Tūbītes un saistītās piezvejas sugas Ammodytes spp. |
Zona: |
Savienības ūdeņi 2.a, 3.a un 4. zonā (1) |
|
Dānija |
0 (2) |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
0 (2) |
|
|
|
Vācija |
0 (2) |
|
|
|
Zviedrija |
0 (2) |
|
|
|
Savienība |
0 |
|
|
|
KPN |
0 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
|
Suga: |
Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus |
Zona: |
Savienības un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā (ARU/1/2.) |
|
Vācija |
24 |
|
|
|
Francija |
8 |
|
|
|
Nīderlande |
19 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
39 |
|
|
|
Savienība |
90 |
|
|
|
KPN |
90 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus |
Zona: |
Savienības ūdeņi 3.a un 4. zonā (ARU/34-C) |
|
Dānija |
1 093 |
|
|
|
Vācija |
11 |
|
|
|
Francija |
8 |
|
|
|
Īrija |
8 |
|
|
|
Nīderlande |
51 |
|
|
|
Zviedrija |
43 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
20 |
|
|
|
Savienība |
1 234 |
|
|
|
KPN |
1 234 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus |
Zona: |
Savienības un starptautiskie ūdeņi 5., 6. un 7. zonā (ARU/567.) |
|
Vācija |
355 |
|
|
|
Francija |
7 |
|
|
|
Īrija |
329 |
|
|
|
Nīderlande |
3 710 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
260 |
|
|
|
Savienība |
4 661 |
|
|
|
KPN |
4 661 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Brosme Brosme brosme |
Zona: |
Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2. un 14. zonā (USK/1214EI) |
|
Vācija |
6 (3) |
|
|
|
Francija |
6 (3) |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
6 (3) |
|
|
|
Citi |
3 (3) |
|
|
|
Savienība |
21 (3) |
|
|
|
KPN |
21 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Brosme Brosme brosme |
Zona: |
3a (USK/3A/BCD) |
|
Dānija |
15 |
|
|
|
Zviedrija |
8 |
|
|
|
Vācija |
8 |
|
|
|
Savienība |
31 |
|
|
|
KPN |
31 |
|
Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Brosme Brosme brosme |
Zona: |
Savienības ūdeņi 4. zonā (USK/04-C.) |
|
Dānija |
68 |
|
|
|
Vācija |
20 |
|
|
|
Francija |
47 |
|
|
|
Zviedrija |
7 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
102 |
|
|
|
Citi |
7 (4) |
|
|
|
Savienība |
251 |
|
|
|
KPN |
251 |
|
Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Brosme Brosme brosme |
Zona: |
Savienības un starptautiskie ūdeņi 5., 6. un 7. zonā (USK/567EI.) |
|
Vācija |
17 |
|
|
|
Spānija |
60 |
|
|
|
Francija |
705 |
|
|
|
Īrija |
68 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
340 |
|
|
|
Citi |
17 (5) |
|
|
|
Savienība |
1 207 |
|
|
|
Norvēģija |
|
|
||
KPN |
4 130 |
|
Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Brosme Brosme brosme |
Zona: |
Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (USK/04-N.) |
|
Beļģija |
0 |
|
|
|
Dānija |
165 |
|
|
|
Vācija |
1 |
|
|
|
Francija |
0 |
|
|
|
Nīderlande |
0 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
4 |
|
|
|
Savienība |
170 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Piesardzīga KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Kaproīdas Caproidae |
Zona: |
Savienības un starptautiskie ūdeņi 6., 7. un 8. zonā (BOR/678-) |
|
Dānija |
5 001 |
|
|
|
Īrija |
14 084 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
1 295 |
|
|
|
Savienība |
20 380 |
|
|
|
KPN |
20 380 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Siļķe (10) Clupea harengus |
Zona: |
3a (HER/03A.) |
|
Dānija |
20 255 (11) |
|
|
|
Vācija |
324 (11) |
|
|
|
Zviedrija |
21 189 (11) |
|
|
|
Savienība |
41 768 (11) |
|
|
|
Norvēģija |
6 459 |
|
|
|
Fēru Salas |
200 (12) |
|
|
|
KPN |
48 427 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Siļķe (13) Clupea harengus |
Zona: |
Savienības un Norvēģijas ūdeņi 4. zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N (HER/4AB.) |
|
Dānija |
111 299 |
|
|
|
Vācija |
65 302 |
|
|
|
Francija |
27 114 |
|
|
|
Nīderlande |
70 776 |
|
|
|
Zviedrija |
6 105 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
79 381 |
|
|
|
Savienība |
359 977 |
|
|
|
Fēru Salas |
400 |
|
|
|
Norvēģija |
174 171 (14) |
|
|
|
KPN |
600 588 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
|
Suga: |
Siļķe (16) Clupea harengus |
Zona: |
Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/04-N.) |
|
Zviedrija |
1 239 (16) |
|
|
|
Savienība |
1 239 |
|
|
|
KPN |
600 588 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Siļķe (17) Clupea harengus |
Zona: |
3a (HER/03A-BC) |
|
Dānija |
5 692 |
|
|
|
Vācija |
51 |
|
|
|
Zviedrija |
916 |
|
|
|
Savienība |
6 659 |
|
|
|
KPN |
6 659 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Siļķe (18) Clupea harengus |
Zona: |
4, 7d; Savienības ūdeņi 2.a zonā (HER/2A47DX) |
|
Beļģija |
48 |
|
|
|
Dānija |
9 256 |
|
|
|
Vācija |
48 |
|
|
|
Francija |
48 |
|
|
|
Nīderlande |
48 |
|
|
|
Zviedrija |
45 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
176 |
|
|
|
Savienība |
9 669 |
|
|
|
KPN |
9 669 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Siļķe (19) Clupea harengus |
Zona: |
4c, 7d (20) (HER/4CXB7D) |
|
Beļģija |
10 139 (21) |
|
|
|
Dānija |
1 718 (21) |
|
|
|
Vācija |
1 008 (21) |
|
|
|
Francija |
16 644 (21) |
|
|
|
Nīderlande |
30 002 (21) |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
6 529 (21) |
|
|
|
Savienība |
66 040 |
|
|
|
KPN |
600 588 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Siļķe Clupea harengus |
Zona: |
Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 6.b un 6.aN zonā (22) (HER/5B6ANB) |
|
Vācija |
466 (23) |
|
|
|
Francija |
88 (23) |
|
|
|
Īrija |
630 (23) |
|
|
|
Nīderlande |
466 (23) |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
2 520 (23) |
|
|
|
Savienība |
4 170 (23) |
|
|
|
KPN |
4 170 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Siļķe Clupea harengus |
Zona: |
6aS (24), 7b, 7c (HER/6AS7BC) |
|
Īrija |
1 482 |
|
|
|
Nīderlande |
148 |
|
|
|
Savienība |
1 630 |
|
|
|
KPN |
1 630 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Siļķe Clupea harengus |
Zona: |
6. zona (Klaida) (25) (HER/06ACL.) |
|
Apvienotā Karaliste |
Jānosaka |
|
|
|
Savienība |
Jānosaka (26) |
|
|
|
KPN |
Jānosaka (26) |
|
Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 6. pantu. |
Suga: |
Siļķe Clupea harengus |
Zona: |
7a (27) (HER/07A/MM) |
|
Īrija |
1 826 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
5 190 |
|
|
|
Savienība |
7 016 |
|
|
|
KPN |
7 016 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Siļķe Clupea harengus |
Zona: |
7e un 7f (HER/7EF.) |
|
Francija |
465 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
465 |
|
|
|
Savienība |
930 |
|
|
|
KPN |
930 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Siļķe Clupea harengus |
Zona: |
7g (28), 7h (28), 7j (28) un 7k (28) (HER/7G-K.) |
|
Vācija |
113 |
|
|
|
Francija |
625 |
|
|
|
Īrija |
8 751 |
|
|
|
Nīderlande |
625 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
13 |
|
|
|
Savienība |
10 127 |
|
|
|
KPN |
10 127 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Eiropas anšovs Engraulis encrasicolus |
Zona: |
8 (ANE/08.) |
|
Spānija |
29 700 |
|
|
|
Francija |
3 300 |
|
|
|
Savienība |
33 000 |
|
|
|
KPN |
33 000 |
|
Analītiska KPN
|
Suga: |
Eiropas anšovs Engraulis encrasicolus |
Zona: |
9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANE/9/3411) |
|
Spānija |
5 978 |
|
|
|
Portugāle |
6 522 |
|
|
|
Savienība |
12 500 |
|
|
|
KPN |
12 500 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Menca Gadus morhua |
Zona: |
Skageraks (COD/03AN.) |
|
Beļģija |
20 |
|
|
|
Dānija |
6 397 |
|
|
|
Vācija |
160 |
|
|
|
Nīderlande |
40 |
|
|
|
Zviedrija |
1 119 |
|
|
|
Savienība |
7 736 |
|
|
|
KPN |
7 995 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Menca Gadus morhua |
Zona: |
Kategats (COD/03AS.) |
|
Dānija |
389 (29) |
|
|
|
Vācija |
8 (29) |
|
|
|
Zviedrija |
233 (29) |
|
|
|
Savienība |
630 (29) |
|
|
|
KPN |
630 (29) |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Menca Gadus morhua |
Zona: |
4; Savienības ūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (COD/2A3AX4) |
|
Beļģija |
1 275 |
|
|
|
Dānija |
7 327 |
|
|
|
Vācija |
4 645 |
|
|
|
Francija |
1 575 |
|
|
|
Nīderlande |
4 140 |
|
|
|
Zviedrija |
49 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
16 808 |
|
|
|
Savienība |
35 819 |
|
|
|
Norvēģija |
7 337 (30) |
|
|
|
KPN |
43 156 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
|
Suga: |
Menca Gadus morhua |
Zona: |
Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (COD/04-N.) |
|
Zviedrija |
382 (31) |
|
|
|
Savienība |
382 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Menca Gadus morhua |
Zona: |
6b; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā uz rietumiem no 12° 00′ W un 12. un 14. zonā (COD/5W6-14) |
|
Beļģija |
0 |
|
|
|
Vācija |
1 |
|
|
|
Francija |
12 |
|
|
|
Īrija |
16 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
45 |
|
|
|
Savienība |
74 |
|
|
|
KPN |
74 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Menca Gadus morhua |
Zona: |
6a; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā uz austrumiem no 12° 00′ W (COD/5BE6A) |
|
Beļģija |
0 |
|
|
|
Vācija |
0 |
|
|
|
Francija |
0 |
|
|
|
Īrija |
0 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
0 |
|
|
|
Savienība |
0 |
|
|
|
KPN |
0 (32) |
|
Analītiska KPN
|
Suga: |
Menca Gadus morhua |
Zona: |
7a (COD/07A.) |
|
Beļģija |
9 (33) |
|
|
|
Francija |
25 (33) |
|
|
|
Īrija |
459 (33) |
|
|
|
Nīderlande |
2 (33) |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
200 (33) |
|
|
|
Savienība |
695 (33) |
|
|
|
KPN |
695 (33) |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Menca Gadus morhua |
Zona: |
7b, 7c, 7e–k, 8, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (COD/7XAD34) |
|
Beļģija |
121 |
|
|
|
Francija |
1 984 |
|
|
|
Īrija |
757 |
|
|
|
Nīderlande |
0 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
214 |
|
|
|
Savienība |
3 076 |
|
|
|
KPN |
3 076 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. |
Suga: |
Menca Gadus morhua |
Zona: |
7d (COD/07D.) |
|
Beļģija |
74 |
|
|
|
Francija |
1 456 |
|
|
|
Nīderlande |
43 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
160 |
|
|
|
Savienība |
1 733 |
|
|
|
KPN |
1 733 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Megrimi Lepidorhombus spp. |
Zona: |
Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (LEZ/2AC4-C) |
|
Beļģija |
8 |
|
|
|
Dānija |
7 |
|
|
|
Vācija |
7 |
|
|
|
Francija |
41 |
|
|
|
Nīderlande |
33 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
2 430 |
|
|
|
Savienība |
2 526 |
|
|
|
KPN |
2 526 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Megrimi Lepidorhombus spp. |
Zona: |
Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; 6. zona; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (LEZ/56-14) |
|
Spānija |
617 |
|
|
|
Francija |
2 407 |
|
|
|
Īrija |
704 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
1 704 |
|
|
|
Savienība |
5 432 |
|
|
|
KPN |
5 432 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Megrimi Lepidorhombus spp. |
Zona: |
7 (LEZ/07.) |
|
Beļģija |
333 (34) |
|
|
|
Spānija |
3 693 (35) |
|
|
|
Francija |
4 481 (35) |
|
|
|
Īrija |
2 038 (34) |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
1 765 (34) |
|
|
|
Savienība |
12 310 |
|
|
|
KPN |
12 310 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. |
Suga: |
Megrimi Lepidorhombus spp. |
Zona: |
8a, 8b, 8d un 8e (LEZ/8ABDE.) |
|
Spānija |
674 |
|
|
|
Francija |
544 |
|
|
|
Savienība |
1 218 |
|
|
|
KPN |
1 218 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Megrimi Lepidorhombus spp. |
Zona: |
8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (LEZ/8C3411) |
|
Spānija |
1 280 |
|
|
|
Francija |
64 |
|
|
|
Portugāle |
43 |
|
|
|
Savienība |
1 387 |
|
|
|
KPN |
1 387 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Jūrasvelni Lophiidae |
Zona: |
Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (ANF/2AC4-C) |
|
Beļģija |
573 (36) |
|
|
|
Dānija |
1 264 (36) |
|
|
|
Vācija |
618 (36) |
|
|
|
Francija |
118 (36) |
|
|
|
Nīderlande |
434 (36) |
|
|
|
Zviedrija |
15 (36) |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
13 203 (36) |
|
|
|
Savienība |
16 225 (36) |
|
|
|
KPN |
16 225 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Jūrasvelni Lophiidae |
Zona: |
Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (ANF/04-N.) |
|
Beļģija |
51 |
|
|
|
Dānija |
1 305 |
|
|
|
Vācija |
21 |
|
|
|
Nīderlande |
18 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
305 |
|
|
|
Savienība |
1 700 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Piesardzīga KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Jūrasvelni Lophiidae |
Zona: |
6. zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (ANF/56-14) |
|
Beļģija |
330 |
|
|
|
Vācija |
377 |
|
|
|
Spānija |
353 |
|
|
|
Francija |
4 059 |
|
|
|
Īrija |
918 |
|
|
|
Nīderlande |
318 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
2 825 |
|
|
|
Savienība |
9 180 |
|
|
|
KPN |
9 180 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Jūrasvelni Lophiidae |
Zona: |
7 (ANF/07.) |
|
Beļģija |
3 097 (37) |
|
|
|
Vācija |
345 (37) |
|
|
|
Spānija |
1 231 (37) |
|
|
|
Francija |
19 875 (37) |
|
|
|
Īrija |
2 540 (37) |
|
|
|
Nīderlande |
401 (37) |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
6 027 (37) |
|
|
|
Savienība |
33 516 (37) |
|
|
|
KPN |
33 516 (37) |
|
Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. |
Suga: |
Jūrasvelni Lophiidae |
Zona: |
8a, 8b, 8d un 8e (ANF/8ABDE.) |
|
Spānija |
1 368 |
|
|
|
Francija |
7 612 |
|
|
|
Savienība |
8 980 |
|
|
|
KPN |
8 980 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Jūrasvelni Lophiidae |
Zona: |
8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANF/8C3411) |
|
Spānija |
3 296 |
|
|
|
Francija |
3 |
|
|
|
Portugāle |
656 |
|
|
|
Savienība |
3 955 |
|
|
|
KPN |
3 955 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Pikša Melanogrammus aeglefinus |
Zona: |
3a (HAD/3A/BCD) |
|
Beļģija |
12 |
|
|
|
Dānija |
2 070 |
|
|
|
Vācija |
132 |
|
|
|
Nīderlande |
2 |
|
|
|
Zviedrija |
245 |
|
|
|
Savienība |
2 461 |
|
|
|
KPN |
2 569 |
|
Analītiska KPN
|
Suga: |
Pikša Melanogrammus aeglefinus |
Zona: |
4; Savienības ūdeņi 2.a zonā (HAD/2AC4.) |
|||||
Beļģija |
241 |
|
|
|||||
Dānija |
1 657 |
|
|
|||||
Vācija |
1 054 |
|
|
|||||
Francija |
1 837 |
|
|
|||||
Nīderlande |
181 |
|
|
|||||
Zviedrija |
167 |
|
|
|||||
Apvienotā Karaliste |
27 324 |
|
|
|||||
Savienība |
32 461 |
|
|
|||||
Norvēģija |
9 306 |
|
|
|||||
KPN |
41 767 |
|
Analītiska KPN
|
|||||
Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.
Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (HAD/*04N-) Savienība 24 146 |
Suga: |
Pikša Melanogrammus aeglefinus |
Zona: |
Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HAD/04-N.) |
|
Zviedrija |
707 (38) |
|
|
|
Savienība |
707 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Pikša Melanogrammus aeglefinus |
Zona: |
Savienības un starptautiskie ūdeņi 6.b, 12. un 14. zonā (HAD/6B1214) |
|
Beļģija |
12 |
|
|
|
Vācija |
40 |
|
|
|
Francija |
546 |
|
|
|
Īrija |
429 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
4 136 |
|
|
|
Savienība |
5 163 |
|
|
|
KPN |
5 163 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Pikša Melanogrammus aeglefinus |
Zona: |
Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b un 6.a zonā (HAD/5BC6A.) |
|
Beļģija |
5 (39) |
|
|
|
Vācija |
6 (39) |
|
|
|
Francija |
257 (39) |
|
|
|
Īrija |
762 (39) |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
3 624 (39) |
|
|
|
Savienība |
4 654 (39) |
|
|
|
KPN |
4 654 (39) |
|
Analītiska KPN
|
Suga: |
Pikša Melanogrammus aeglefinus |
Zona: |
7b–k, 8, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HAD/7X7A34) |
|
Beļģija |
77 |
|
|
|
Francija |
4 606 |
|
|
|
Īrija |
1 536 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
691 |
|
|
|
Savienība |
6 910 |
|
|
|
KPN |
6 910 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. |
Suga: |
Pikša Melanogrammus aeglefinus |
Zona: |
7a (HAD/07A.) |
|
Beļģija |
51 |
|
|
|
Francija |
232 |
|
|
|
Īrija |
1 388 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
1 536 |
|
|
|
Savienība |
3 207 |
|
|
|
KPN |
3 207 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Merlangs Merlangius merlangus |
Zona: |
3a (WHG/03A.) |
|
Dānija |
929 |
|
|
|
Nīderlande |
3 |
|
|
|
Zviedrija |
99 |
|
|
|
Savienība |
1 031 |
|
|
|
KPN |
1 050 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Merlangs Merlangius merlangus |
Zona: |
4; Savienības ūdeņi 2.a zonā (WHG/2AC4.) |
|
Beļģija |
442 |
|
|
|
Dānija |
1 912 |
|
|
|
Vācija |
497 |
|
|
|
Francija |
2 873 |
|
|
|
Nīderlande |
1 105 |
|
|
|
Zviedrija |
4 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
13 818 |
|
|
|
Savienība |
20 651 |
|
|
|
Norvēģija |
1 406 (40) |
|
|
|
KPN |
22 057 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
|
Suga: |
Merlangs Merlangius merlangus |
Zona: |
6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (WHG/56-14) |
|
Vācija |
1 (41) |
|
|
|
Francija |
26 (41) |
|
|
|
Īrija |
64 (41) |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
122 (41) |
|
|
|
Savienība |
213 (41) |
|
|
|
KPN |
213 (41) |
|
Analītiska KPN
|
Suga: |
Merlangs Merlangius merlangus |
Zona: |
7a (WHG/07 A.) |
|
Beļģija |
0 |
|
|
|
Francija |
3 |
|
|
|
Īrija |
46 |
|
|
|
Nīderlande |
0 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
31 |
|
|
|
Savienība |
80 |
|
|
|
KPN |
80 |
|
Analītiska KPN
|
Suga: |
Merlangs Merlangius merlangus |
Zona: |
7b, 7c, 7d, 7e, 7f, 7g, 7h, 7j un 7k (WHG/7X7A-C) |
|
Beļģija |
217 |
|
|
|
Francija |
13 328 |
|
|
|
Īrija |
6 176 |
|
|
|
Nīderlande |
108 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
2 384 |
|
|
|
Savienība |
22 213 |
|
|
|
KPN |
22 213 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. |
Suga: |
Merlangs Merlangius merlangus |
Zona: |
8 (WHG/08.) |
|
Spānija |
1 016 |
|
|
|
Francija |
1 524 |
|
|
|
Savienība |
2 540 |
|
|
|
KPN |
2 540 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Merlangs un pollaks Merlangius merlangus un Pollachius pollachius |
Zona: |
Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (W/P/04-N.) |
|
Zviedrija |
190 (42) |
|
|
|
Savienība |
190 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Heks Merluccius merluccius |
Zona: |
3a (HKE/3A/BCD) |
|
Dānija |
2 890 (43) |
|
|
|
Zviedrija |
246 (43) |
|
|
|
Savienība |
3 136 |
|
|
|
KPN |
3 136 (44) |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Heks Merluccius merluccius |
Zona: |
Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (HKE/2AC4-C) |
|
Beļģija |
52 (45) |
|
|
|
Dānija |
2 112 (45) |
|
|
|
Vācija |
242 (45) |
|
|
|
Francija |
468 (45) |
|
|
|
Nīderlande |
121 (45) |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
658 (45) |
|
|
|
Savienība |
3 653 (45) |
|
|
|
KPN |
3 653 (46) |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Heks Merluccius merluccius |
Zona: |
6 un 7; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (HKE/571214) |
|
Beļģija |
575 (47) |
|
|
|
Spānija |
18 434 |
|
|
|
Francija |
28 468 (47) |
|
|
|
Īrija |
3 449 |
|
|
|
Nīderlande |
371 (47) |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
11 239 (47) |
|
|
|
Savienība |
62 536 |
|
|
|
KPN |
62 536 (48) |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. |
|
Suga: |
Heks Merluccius merluccius |
Zona: |
8a, 8b, 8d un 8e (HKE/8ABDE.) |
|
Beļģija |
19 (49) |
|
|
|
Spānija |
13 065 |
|
|
|
Francija |
29 338 |
|
|
|
Nīderlande |
38 (49) |
|
|
|
Savienība |
42 460 |
|
|
|
KPN |
42 460 (50) |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
|
Suga: |
Heks Merluccius merluccius |
Zona: |
8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HKE/8C3411) |
|
Spānija |
5 924 |
|
|
|
Francija |
569 |
|
|
|
Portugāle |
2 765 |
|
|
|
Savienība |
9 258 |
|
|
|
KPN |
9 258 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Putasu Micromesistius poutassou |
Zona: |
Norvēģijas ūdeņi 2. un 4. zonā (WHB/24-N.) |
|
Dānija |
0 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
0 |
|
|
|
Savienība |
0 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN
|
Suga: |
Putasu Micromesistius poutassou |
Zona: |
Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (WHB/1X14) |
|
Dānija |
61 277 (51) |
|
|
|
Vācija |
23 825 (51) |
|
|
|
Spānija |
|
|
||
Francija |
42 644 (51) |
|
|
|
Īrija |
47 451 (51) |
|
|
|
Nīderlande |
74 720 (51) |
|
|
|
Portugāle |
|
|
||
Zviedrija |
15 158 (51) |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
79 513 (51) |
|
|
|
Savienība |
|
|
||
Norvēģija |
110 000 |
|
|
|
Fēru Salas |
10 000 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Putasu Micromesistius poutassou |
Zona: |
8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (WHB/8C3411) |
|
Spānija |
42 778 |
|
|
|
Portugāle |
10 695 |
|
|
|
Savienība |
53 473 (54) |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Putasu Micromesistius poutassou |
Zona: |
Savienības ūdeņi 2., 4.a, 5. zonā, 6. zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un 7. zonā uz rietumiem no 12° W (WHB/24A567) |
|
Norvēģija |
|
|
||
Fēru Salas |
|
|
||
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Mazmutes plekste un sarkanā plekste Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus |
Zona: |
Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (L/W/2AC4-C) |
|
Beļģija |
346 |
|
|
|
Dānija |
953 |
|
|
|
Vācija |
122 |
|
|
|
Francija |
261 |
|
|
|
Nīderlande |
794 |
|
|
|
Zviedrija |
11 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
3 904 |
|
|
|
Savienība |
6 391 |
|
|
|
KPN |
6 391 |
|
Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Zilā jūras līdaka Molva dypterygia |
Zona: |
Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 6. un 7. zonā (BLI/5B67-) |
|
Vācija |
110 |
|
|
|
Igaunija |
17 |
|
|
|
Spānija |
347 |
|
|
|
Francija |
7 908 |
|
|
|
Īrija |
30 |
|
|
|
Lietuva |
7 |
|
|
|
Polija |
3 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
2 011 |
|
|
|
Citi |
30 (59) |
|
|
|
Savienība |
10 463 |
|
|
|
Norvēģija |
150 (60) |
|
|
|
Fēru Salas |
150 (61) |
|
|
|
KPN |
10 463 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. |
Suga: |
Zilā jūras līdaka Molva dypterygia |
Zona: |
Starptautiskie ūdeņi 12. zonā (BLI/12INT-) |
|
Igaunija |
1 (62) |
|
|
|
Spānija |
273 (62) |
|
|
|
Francija |
7 (62) |
|
|
|
Lietuva |
2 (62) |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
2 (62) |
|
|
|
Citi |
1 (62) |
|
|
|
Savienība |
286 (62) |
|
|
|
KPN |
286 (62) |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Zilā jūras līdaka Molva dypterygia |
Zona: |
Savienības un starptautiskie ūdeņi 2. un 4. zonā (BLI/24-) |
|
Dānija |
4 |
|
|
|
Vācija |
4 |
|
|
|
Īrija |
4 |
|
|
|
Francija |
23 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
14 |
|
|
|
Citi |
4 (63) |
|
|
|
Savienība |
53 |
|
|
|
KPN |
53 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Zilā jūras līdaka Molva dypterygia |
Zona: |
Savienības un starptautiskie ūdeņi 3.a zonā (BLI/03-) |
|
Dānija |
3 |
|
|
|
Vācija |
2 |
|
|
|
Zviedrija |
3 |
|
|
|
Savienība |
8 |
|
|
|
KPN |
8 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Jūras līdaka Molva molva |
Zona: |
Savienības un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā (LIN/1/2.) |
|
Dānija |
8 |
|
|
|
Vācija |
8 |
|
|
|
Francija |
8 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
8 |
|
|
|
Citi |
4 (64) |
|
|
|
Savienība |
36 |
|
|
|
KPN |
36 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Jūras līdaka Molva molva |
Zona: |
3a (LIN/3A/BCD) |
|
Beļģija |
6 (65) |
|
|
|
Dānija |
50 |
|
|
|
Vācija |
6 (65) |
|
|
|
Zviedrija |
19 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
6 (65) |
|
|
|
Savienība |
87 |
|
|
|
KPN |
87 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Jūras līdaka Molva molva |
Zona: |
Savienības ūdeņi 4. zonā (LIN/04-C.) |
|
Beļģija |
25 |
|
|
|
Dānija |
385 |
|
|
|
Vācija |
238 |
|
|
|
Francija |
214 |
|
|
|
Nīderlande |
8 |
|
|
|
Zviedrija |
16 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
2 957 |
|
|
|
Savienība |
3 843 |
|
|
|
KPN |
3 843 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Jūras līdaka Molva molva |
Zona: |
Savienības un starptautiskie ūdeņi 5. zonā (LIN/05EI.) |
|
Beļģija |
9 |
|
|
|
Dānija |
6 |
|
|
|
Vācija |
6 |
|
|
|
Francija |
6 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
6 |
|
|
|
Savienība |
33 |
|
|
|
KPN |
33 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Jūras līdaka Molva molva |
Zona: |
Savienības un starptautiskie ūdeņi 6., 7., 8., 9., 10., 12. un 14. zonā (LIN/6X14.) |
|
Beļģija |
48 (66) |
|
|
|
Dānija |
8 (66) |
|
|
|
Vācija |
173 (66) |
|
|
|
Spānija |
3 498 |
|
|
|
Francija |
3 730 (66) |
|
|
|
Īrija |
935 |
|
|
|
Portugāle |
8 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
4 296 (66) |
|
|
|
Savienība |
12 696 |
|
|
|
Norvēģija |
|
|
||
Fēru Salas |
|
|
||
KPN |
20 396 |
|
Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 11. panta 1. punktu. |
Suga: |
Jūras līdaka Molva molva |
Zona: |
Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (LIN/04-N.) |
|
Beļģija |
9 |
|
|
|
Dānija |
1 187 |
|
|
|
Vācija |
33 |
|
|
|
Francija |
13 |
|
|
|
Nīderlande |
2 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
106 |
|
|
|
Savienība |
1 350 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Piesardzīga KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus |
Zona: |
3a (NEP/3A/BCD) |
|
Dānija |
8 626 |
|
|
|
Vācija |
25 |
|
|
|
Zviedrija |
3 087 |
|
|
|
Savienība |
11 738 |
|
|
|
KPN |
11 738 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus |
Zona: |
Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (NEP/2AC4-C) |
|
Beļģija |
1 282 |
|
|
|
Dānija |
1 282 |
|
|
|
Vācija |
19 |
|
|
|
Francija |
38 |
|
|
|
Nīderlande |
660 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
21 237 |
|
|
|
Savienība |
24 518 |
|
|
|
KPN |
24 518 |
|
Analītiska KPN
|
Suga: |
Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus |
Zona: |
Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (NEP/04-N.) |
|
Dānija |
758 |
|
|
|
Vācija |
0 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
42 |
|
|
|
Savienība |
800 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus |
Zona: |
6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā (NEP/5BC6.) |
|
Spānija |
25 |
|
|
|
Francija |
98 |
|
|
|
Īrija |
164 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
11 842 |
|
|
|
Savienība |
12 129 |
|
|
|
KPN |
12 129 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus |
Zona: |
7 (NEP/07.) |
|
Spānija |
1 745 (72) |
|
|
|
Francija |
7 074 (72) |
|
|
|
Īrija |
10 729 (72) |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
9 543 (72) |
|
|
|
Savienība |
29 091 (72) |
|
|
|
KPN |
29 091 (72) |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. |
Suga: |
Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus |
Zona: |
8a, 8b, 8d un 8e (NEP/8ABDE.) |
|
Spānija |
217 |
|
|
|
Francija |
3 397 |
|
|
|
Savienība |
3 614 |
|
|
|
KPN |
3 614 |
|
Analītiska KPN
|
Suga: |
Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus |
Zona: |
8c (NEP/08C.) |
|
Spānija |
0 |
|
|
|
Francija |
0 |
|
|
|
Savienība |
0 |
|
|
|
KPN |
0 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus |
Zona: |
9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (NEP/9/3411) |
|
Spānija |
95 (73) |
|
|
|
Portugāle |
286 (73) |
|
|
|
Savienība |
|
|
||
KPN |
381 (74) |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Ziemeļu garnele Pandalus borealis |
Zona: |
3a (PRA/03A.) |
|
Dānija |
2 545 |
|
|
|
Zviedrija |
1 371 |
|
|
|
Savienība |
3 916 |
|
|
|
KPN |
7 333 |
|
Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Ziemeļu garnele Pandalus borealis |
Zona: |
Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (PRA/2AC4-C) |
|
Dānija |
1 453 |
|
|
|
Nīderlande |
14 |
|
|
|
Zviedrija |
59 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
431 |
|
|
|
Savienība |
1 957 |
|
|
|
KPN |
1 957 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Ziemeļu garnele Pandalus borealis |
Zona: |
Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (PRA/04-N.) |
|
Dānija |
211 |
|
|
|
Zviedrija |
123 (75) |
|
|
|
Savienība |
334 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Penaeus garneles Penaeus spp. |
Zona: |
Francijas Gviānas ūdeņi (PEN/FGU.) |
|
Francija |
Jānosaka (76) |
|
|
|
Savienība |
|
|
||
KPN |
|
Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 6. pantu. |
Suga: |
Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa |
Zona: |
Skageraks (PLE/03AN.) |
|
Beļģija |
92 |
|
|
|
Dānija |
11 946 |
|
|
|
Vācija |
61 |
|
|
|
Nīderlande |
2 297 |
|
|
|
Zviedrija |
640 |
|
|
|
Savienība |
15 036 |
|
|
|
KPN |
15 343 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa |
Zona: |
Kategats (PLE/03AS.) |
|
Dānija |
1 320 |
|
|
|
Vācija |
15 |
|
|
|
Zviedrija |
148 |
|
|
|
Savienība |
1 483 |
|
|
|
KPN |
1 483 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa |
Zona: |
4; Savienības ūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (PLE/2A3AX4) |
|||||
Beļģija |
6 447 |
|
|
|||||
Dānija |
20 952 |
|
|
|||||
Vācija |
6 044 |
|
|
|||||
Francija |
1 209 |
|
|
|||||
Nīderlande |
40 290 |
|
|
|||||
Apvienotā Karaliste |
29 816 |
|
|
|||||
Savienība |
104 758 |
|
|
|||||
Norvēģija |
7 885 |
|
|
|||||
KPN |
112 643 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
|||||
Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.
Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (PLE/*04N-) Savienība 42 986 |
Suga: |
Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa |
Zona: |
6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (PLE/56-14) |
|
Francija |
9 |
|
|
|
Īrija |
261 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
388 |
|
|
|
Savienība |
658 |
|
|
|
KPN |
658 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa |
Zona: |
7a (PLE/07A.) |
|
Beļģija |
46 |
|
|
|
Francija |
20 |
|
|
|
Īrija |
1 255 |
|
|
|
Nīderlande |
14 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
458 |
|
|
|
Savienība |
1 793 |
|
|
|
KPN |
1 793 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa |
Zona: |
7b un 7c (PLE/7BC.) |
|
Francija |
11 |
|
|
|
Īrija |
63 |
|
|
|
Savienība |
74 |
|
|
|
KPN |
74 |
|
Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. |
Suga: |
Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa |
Zona: |
7d un 7e (PLE/7DE.) |
|
Beļģija |
1 695 |
|
|
|
Francija |
5 651 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
3 014 |
|
|
|
Savienība |
10 360 |
|
|
|
KPN |
10 360 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa |
Zona: |
7f un 7g (PLE/7FG.) |
|
Beļģija |
82 |
|
|
|
Francija |
148 |
|
|
|
Īrija |
204 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
77 |
|
|
|
Savienība |
511 |
|
|
|
KPN |
511 |
|
Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa |
Zona: |
7h, 7j un 7k (PLE/7HJK.) |
|
Beļģija |
8 |
|
|
|
Francija |
16 |
|
|
|
Īrija |
56 |
|
|
|
Nīderlande |
32 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
16 |
|
|
|
Savienība |
128 |
|
|
|
KPN |
128 |
|
Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. |
Suga: |
Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa |
Zona: |
8, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (PLE/8/3411) |
|
Spānija |
66 |
|
|
|
Francija |
263 |
|
|
|
Portugāle |
66 |
|
|
|
Savienība |
395 |
|
|
|
KPN |
395 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Pollaks Pollachius pollachius |
Zona: |
6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (POL/56-14) |
|
Spānija |
6 |
|
|
|
Francija |
190 |
|
|
|
Īrija |
56 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
145 |
|
|
|
Savienība |
397 |
|
|
|
KPN |
397 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Pollaks Pollachius pollachius |
Zona: |
7 (POL/07.) |
|
Beļģija |
378 (78) |
|
|
|
Spānija |
23 (78) |
|
|
|
Francija |
8 712 (78) |
|
|
|
Īrija |
929 (78) |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
2 121 (78) |
|
|
|
Savienība |
12 163 (78) |
|
|
|
KPN |
12 163 |
|
Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. |
Suga: |
Pollaks Pollachius pollachius |
Zona: |
8a, 8b, 8d un 8e (POL/8ABDE.) |
|
Spānija |
252 |
|
|
|
Francija |
1 230 |
|
|
|
Savienība |
1 482 |
|
|
|
KPN |
1 482 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Pollaks Pollachius pollachius |
Zona: |
8c (POL/08C.) |
|
Spānija |
208 |
|
|
|
Francija |
23 |
|
|
|
Savienība |
231 |
|
|
|
KPN |
231 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Pollaks Pollachius pollachius |
Zona: |
9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (POL/9/3411) |
|
Spānija |
273 (79) |
|
|
|
Portugāle |
|
|
||
Savienība |
282 (79) |
|
|
|
KPN |
282 (80) |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Saida Pollachius virens |
Zona: |
3a un 4; Savienības ūdeņi 2.a zonā (POK/2C3A4) |
|
Beļģija |
37 |
|
|
|
Dānija |
4 365 |
|
|
|
Vācija |
11 024 |
|
|
|
Francija |
25 943 |
|
|
|
Nīderlande |
110 |
|
|
|
Zviedrija |
600 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
8 452 |
|
|
|
Savienība |
50 531 |
|
|
|
Norvēģija |
55 262 (81) |
|
|
|
KPN |
105 793 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Saida Pollachius virens |
Zona: |
6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 12. un 14. zonā (POK/56-14) |
|
Vācija |
534 |
|
|
|
Francija |
5 305 |
|
|
|
Īrija |
428 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
3 308 |
|
|
|
Savienība |
9 575 |
|
|
|
Norvēģija |
640 (82) |
|
|
|
KPN |
10 215 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Saida Pollachius virens |
Zona: |
Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (POK/04-N.) |
|
Zviedrija |
880 (83) |
|
|
|
Savienība |
880 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Saida Pollachius virens |
Zona: |
7, 8, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (POK/7/3411) |
|
Beļģija |
6 |
|
|
|
Francija |
1 245 |
|
|
|
Īrija |
1 491 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
434 |
|
|
|
Savienība |
3 176 |
|
|
|
KPN |
3 176 |
|
Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. |
Suga: |
Akmeņplekste un gludais rombs Psetta maxima un Scophthalmus rhombus |
Zona: |
Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (T/B/2AC4-C) |
|
Beļģija |
521 |
|
|
|
Dānija |
1 113 |
|
|
|
Vācija |
284 |
|
|
|
Francija |
134 |
|
|
|
Nīderlande |
3 945 |
|
|
|
Zviedrija |
8 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
1 097 |
|
|
|
Savienība |
7 102 |
|
|
|
KPN |
7 102 |
|
Piesardzīga KPN. Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Rajveidīgās zivis Rajiformes |
Zona: |
Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (SRX/2AC4-C) |
|
Beļģija |
|
|
||
Dānija |
|
|
||
Vācija |
|
|
||
Francija |
|
|
||
Nīderlande |
|
|
||
Apvienotā Karaliste |
|
|
||
Savienība |
|
|
||
KPN |
1 654 (86) |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Rajveidīgās zivis Rajiformes |
Zona: |
Savienības ūdeņi 3.a zonā (SRX/03A-C.) |
|
Dānija |
37 (88) |
|
|
|
Zviedrija |
10 (88) |
|
|
|
Savienība |
47 (88) |
|
|
|
KPN |
47 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Rajveidīgās zivis Rajiformes |
Zona: |
Savienības ūdeņi 6.a, 6.b, 7.a–c un 7.e–k zonā (SRX/67AKXD) |
|
Beļģija |
|
|
||
Igaunija |
|
|
||
Francija |
|
|
||
Vācija |
|
|
||
Īrija |
|
|
||
Lietuva |
|
|
||
Nīderlande |
|
|
||
Portugāle |
|
|
||
Spānija |
|
|
||
Apvienotā Karaliste |
|
|
||
Savienība |
|
|
||
KPN |
|
Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. |
Suga: |
Rajveidīgās zivis Rajiformes |
Zona: |
Savienības ūdeņi 7.d zonā (SRX/07D.) |
|
Beļģija |
|
|
||
Francija |
|
|
||
Nīderlande |
|
|
||
Apvienotā Karaliste |
|
|
||
Savienība |
|
|
||
KPN |
1 276 (96) |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Rajveidīgās zivis Rajiformes |
Zona: |
Savienības ūdeņi 8. un 9. zonā (SRX/89-C.) |
|
Beļģija |
|
|
||
Francija |
|
|
||
Portugāle |
|
|
||
Spānija |
|
|
||
Apvienotā Karaliste |
|
|
||
Savienība |
|
|
||
KPN |
4 326 (98) |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Grenlandes paltuss Reinhardtius hippoglossoides |
Zona: |
Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b un 6. zonā (GHL/2A-C46) |
|
Dānija |
16 |
|
|
|
Vācija |
28 |
|
|
|
Igaunija |
16 |
|
|
|
Spānija |
16 |
|
|
|
Francija |
259 |
|
|
|
Īrija |
16 |
|
|
|
Lietuva |
16 |
|
|
|
Polija |
16 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
1 017 |
|
|
|
Savienība |
1 400 |
|
|
|
Norvēģija |
1 100 (99) |
|
|
|
KPN |
2 500 |
|
Analītiska KPN
|
Suga: |
Makrele Scomber scombrus |
Zona: |
3a un 4; Savienības ūdeņi 2.a, 3.b, 3.c zonā un 22.–32. apakšrajonā (MAC/2A34.) |
|
Beļģija |
|
|
||
Dānija |
|
|
||
Vācija |
|
|
||
Francija |
|
|
||
Nīderlande |
|
|
||
Zviedrija |
|
|
||
Apvienotā Karaliste |
|
|
||
Savienība |
|
|
||
Norvēģija |
169 248 (103) |
|
|
|
KPN |
816 797 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
|
Suga: |
Makrele Scomber scombrus |
Zona: |
6, 7, 8a, 8b, 8d un 8e; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 2.a, 12. un 14. zonā (MAC/2CX14-) |
|
Vācija |
20 743 |
|
|
|
Spānija |
22 |
|
|
|
Igaunija |
172 |
|
|
|
Francija |
13 830 |
|
|
|
Īrija |
69 141 |
|
|
|
Latvija |
127 |
|
|
|
Lietuva |
127 |
|
|
|
Nīderlande |
30 249 |
|
|
|
Polija |
1 460 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
190 143 |
|
|
|
Savienība |
326 014 |
|
|
|
Norvēģija |
|
|
||
Fēru Salas |
30 877 (106) |
|
|
|
KPN |
816 797 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
|
Suga: |
Makrele Scomber scombrus |
Zona: |
8c, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (MAC/8C3411) |
|
Spānija |
30 746 (107) |
|
|
|
Francija |
204 (107) |
|
|
|
Portugāle |
6 355 (107) |
|
|
|
Savienība |
37 305 |
|
|
|
KPN |
816 797 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
|
Suga: |
Makrele Scomber scombrus |
Zona: |
Norvēģijas ūdeņi 2.a un 4.a zonā (MAC/2A4A-N) |
|
Dānija |
12 803 |
|
|
|
Savienība |
12 803 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN
|
Suga: |
Parastā jūrasmēle Solea solea |
Zona: |
3a; Savienības ūdeņi 22.–24. apakšrajonā (SOL/3A/BCD) |
|
Dānija |
376 |
|
|
|
Vācija |
22 (108) |
|
|
|
Nīderlande |
36 (108) |
|
|
|
Zviedrija |
14 |
|
|
|
Savienība |
448 |
|
|
|
KPN |
448 |
|
Analītiska KPN
|
Suga: |
Parastā jūrasmēle Solea solea |
Zona: |
Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (SOL/24-C.) |
|
Beļģija |
1 307 |
|
|
|
Dānija |
597 |
|
|
|
Vācija |
1 046 |
|
|
|
Francija |
261 |
|
|
|
Nīderlande |
11 801 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
672 |
|
|
|
Savienība |
15 684 |
|
|
|
Norvēģija |
10 (109) |
|
|
|
KPN |
15 694 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Parastā jūrasmēle Solea solea |
Zona: |
6; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (SOL/56-14) |
|
Īrija |
46 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
11 |
|
|
|
Savienība |
57 |
|
|
|
KPN |
57 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Parastā jūrasmēle Solea solea |
Zona: |
7a (SOL/07A.) |
|
Beļģija |
10 (110) |
|
|
|
Francija |
0 (110) |
|
|
|
Īrija |
17 (110) |
|
|
|
Nīderlande |
3 (110) |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
10 (110) |
|
|
|
Savienība |
40 (110) |
|
|
|
KPN |
40 (110) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Parastā jūrasmēle Solea solea |
Zona: |
7b un 7c (SOL/7BC.) |
|
Francija |
6 |
|
|
|
Īrija |
36 |
|
|
|
Savienība |
42 |
|
|
|
KPN |
42 |
|
Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. |
Suga: |
Parastā jūrasmēle Solea solea |
Zona: |
7d (SOL/07D.) |
|
Beļģija |
917 |
|
|
|
Francija |
1 833 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
655 |
|
|
|
Savienība |
3 405 |
|
|
|
KPN |
3 405 |
|
Analītiska KPN
|
Suga: |
Parastā jūrasmēle Solea solea |
Zona: |
7e (SOL/07E.) |
|
Beļģija |
42 |
|
|
|
Francija |
453 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
707 |
|
|
|
Savienība |
1 202 |
|
|
|
KPN |
1 202 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Parastā jūrasmēle Solea solea |
Zona: |
7f un 7g (SOL/7FG.) |
|
Beļģija |
574 |
|
|
|
Francija |
58 |
|
|
|
Īrija |
29 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
259 |
|
|
|
Savienība |
920 |
|
|
|
KPN |
920 |
|
Analītiska KPN
|
Suga: |
Parastā jūrasmēle Solea solea |
Zona: |
7h, 7j un 7k (SOL/7HJK.) |
|
Beļģija |
32 |
|
|
|
Francija |
64 |
|
|
|
Īrija |
171 |
|
|
|
Nīderlande |
51 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
64 |
|
|
|
Savienība |
382 |
|
|
|
KPN |
382 |
|
Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. |
Suga: |
Parastā jūrasmēle Solea solea |
Zona: |
8a un 8b (SOL/8AB.) |
|
Beļģija |
45 |
|
|
|
Spānija |
8 |
|
|
|
Francija |
3 319 |
|
|
|
Nīderlande |
249 |
|
|
|
Savienība |
3 621 |
|
|
|
KPN |
3 621 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Jūrasmēles Solea spp. |
Zona: |
8c, 8d, 8e, 9 un 10; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (SOO/8CDE34) |
|
Spānija |
403 |
|
|
|
Portugāle |
669 |
|
|
|
Savienība |
1 072 |
|
|
|
KPN |
1 072 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Brētliņa un saistītās piezvejas sugas Sprattus sprattus |
Zona: |
3a (SPR/03A.) |
|
Dānija |
17 840 (111) |
|
|
|
Vācija |
37 (111) |
|
|
|
Zviedrija |
6 750 (111) |
|
|
|
Savienība |
24 627 |
|
|
|
KPN |
26 624 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Brētliņa un saistītās piezvejas sugas Sprattus sprattus |
Zona: |
Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (SPR/2AC4-C) |
|
Beļģija |
|
|
||
Dānija |
|
|
||
Vācija |
|
|
||
Francija |
|
|
||
Nīderlande |
|
|
||
Zviedrija |
|
|
||
Apvienotā Karaliste |
|
|
||
Savienība |
0 (112) |
|
|
|
Norvēģija |
0 (112) |
|
|
|
Fēru Salas |
|
|
||
KPN |
0 (112) |
|
Analītiska KPN
|
Suga: |
Brētliņa Sprattus sprattus |
Zona: |
7d un 7e (SPR/7DE.) |
|
Beļģija |
16 |
|
|
|
Dānija |
1 071 |
|
|
|
Vācija |
16 |
|
|
|
Francija |
231 |
|
|
|
Nīderlande |
231 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
1 731 |
|
|
|
Savienība |
3 296 |
|
|
|
KPN |
3 296 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Dzelkņu haizivs Squalus acanthias |
Zona: |
Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. zonā (DGS/15X14) |
|
Beļģija |
20 (116) |
|
|
|
Vācija |
4 (116) |
|
|
|
Spānija |
10 (116) |
|
|
|
Francija |
83 (116) |
|
|
|
Īrija |
53 (116) |
|
|
|
Nīderlande |
0 (116) |
|
|
|
Portugāle |
0 (116) |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
100 (116) |
|
|
|
Savienība |
270 (116) |
|
|
|
KPN |
270 (116) |
|
Piesardzīga KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu. |
Suga: |
Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas Trachurus spp. |
Zona: |
Savienības ūdeņi 4.b, 4.c un 7.d zonā (JAX/4BC7D) |
|
Beļģija |
14 (117) |
|
|
|
Dānija |
5 985 (117) |
|
|
|
Vācija |
|
|
||
Spānija |
111 (117) |
|
|
|
Francija |
|
|
||
Īrija |
376 (117) |
|
|
|
Nīderlande |
|
|
||
Portugāle |
13 (117) |
|
|
|
Zviedrija |
75 (117) |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
|
|
||
Savienība |
12 629 |
|
|
|
Norvēģija |
2 550 (119) |
|
|
|
KPN |
15 179 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Stavridas un ar tām saistītās piezvejas sugas Trachurus spp. |
Zona: |
Savienības ūdeņi 2.a, 4.a zonā; 6., 7.a–c,7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (JAX/2A-14) |
|
Dānija |
|
|
||
Vācija |
|
|
||
Spānija |
|
|
||
Francija |
|
|
||
Īrija |
|
|
||
Nīderlande |
|
|
||
Portugāle |
|
|
||
Zviedrija |
|
|
||
Apvienotā Karaliste |
|
|
||
Savienība |
99 470 |
|
|
|
Fēru Salas |
1 600 (123) |
|
|
|
KPN |
101 070 |
|
Analītiska KPN
|
Suga: |
Stavridas Trachurus spp. |
Zona: |
8c (JAX/08C.) |
|
Spānija |
14 335 (125) |
|
|
|
Francija |
248 |
|
|
|
Portugāle |
1 417 (125) |
|
|
|
Savienība |
16 000 |
|
|
|
KPN |
16 000 |
|
Analītiska KPN
|
Suga: |
Stavridas Trachurus spp. |
Zona: |
9 (JAX/09.) |
|
Spānija |
14 373 (126) |
|
|
|
Portugāle |
41 182 (126) |
|
|
|
Savienība |
55 555 |
|
|
|
KPN |
55 555 |
|
Analītiska KPN Piemēro šīs regulas 7. panta 2. punktu. |
Suga: |
Stavridas Trachurus spp. |
Zona: |
10. zona; Savienības ūdeņi CECAF apgabalā (127) (JAX/X34PRT) |
|
Portugāle |
Jānosaka |
|
|
|
Savienība |
Jānosaka (128) |
|
|
|
KPN |
Jānosaka (128) |
|
Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 6. pantu. |
Suga: |
Stavridas Trachurus spp. |
Zona: |
Savienības ūdeņi CECAF apgabalā (129) (JAX/341PRT) |
|
Portugāle |
Jānosaka |
|
|
|
Savienība |
Jānosaka (130) |
|
|
|
KPN |
Jānosaka (130) |
|
Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 6. pantu. |
Suga: |
Stavridas Trachurus spp. |
Zona: |
Savienības ūdeņi CECAF apgabalā (131) (JAX/341SPN) |
|
Spānija |
Jānosaka |
|
|
|
Savienība |
Jānosaka (132) |
|
|
|
KPN |
Jānosaka (132) |
|
Piesardzīga KPN Piemēro šīs regulas 6. pantu. |
Suga: |
Esmarka menca un ar to saistītās piezvejas sugas Trisopterus esmarki |
Zona: |
3a; Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā (NOP/2A3A4.) |
|
Dānija |
54 949 (133) |
|
|
|
Vācija |
|
|
||
Nīderlande |
|
|
||
Savienība |
|
|
||
Norvēģija |
15 000 (136) |
|
|
|
Fēru Salas |
6 000 (137) |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Esmarka menca un ar to saistītās piezvejas sugas Trisopterus esmarki |
Zona: |
Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (NOP/04-N.) |
|
Dānija |
0 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
0 |
|
|
|
Savienība |
0 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Rūpnieciskās zivis |
Zona: |
Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (I/F/04-N.) |
|
Zviedrija |
|
|
||
Savienība |
800 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Citas sugas |
Zona: |
Savienības ūdeņi 5.b, 6. un 7. zonā (OTH/5B67-C) |
|
Savienība |
Nepiemēro |
|
|
|
Norvēģija |
250 (140) |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Citas sugas |
Zona: |
Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (OTH/04-N.) |
|
Beļģija |
55 |
|
|
|
Dānija |
4 999 |
|
|
|
Vācija |
564 |
|
|
|
Francija |
232 |
|
|
|
Nīderlande |
400 |
|
|
|
Zviedrija |
Nepiemēro (141) |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
3 750 |
|
|
|
Savienība |
10 000 (142) |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Citas sugas |
Zona: |
Savienības ūdeņi 2.a, 4. un 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N (OTH/2A46AN) |
|
Savienība |
Nepiemēro |
|
|
|
Norvēģija |
|
|
||
Fēru Salas |
150 (145) |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Piesardzīga KPN
|
(1) Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras un Fūlas.
(2) Merlanga un makreles piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 2 % apmērā no kvotas (OT1/*2A3A4). Merlanga un makreles piezvejas, ko atskaita no kvotas saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, ko atskaita no kvotas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopumā nepārsniedz 9 % no kvotas.
Īpašs nosacījums:
ievērojot minēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti IID pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:
|
|||||||||
|
1r |
2r un 3r |
4 |
5r |
6 |
7r |
|||
|
(SAN/234_1R) |
(SAN/234_2R) attiecībā uz 2r, (SAN/234_3R) attiecībā uz 3r |
(SAN/234_4) |
(SAN/234_5R) |
(SAN/234_6) |
(SAN/234_7R) |
|||
Dānija |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
|||
Apvienotā Karaliste |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
|||
Vācija |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
|||
Zviedrija |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
|||
Savienība |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
|||
Kopā |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
0 |
(3) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(4) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(5) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(6) Jāzvejo Savienības ūdeņos 2.a, 4., 5.b, 6. un 7. zonā (USK/*24X7C).
(7) Īpašs nosacījums: no tās 5.b, 6. un 7. zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja 5.b, 6. un 7. zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu tonnās (OTH/*5B67-): 3 000.
Mencas piezveja saskaņā ar šo noteikumu nedrīkst pārsniegt 5 %.
(8) Ieskaitot jūras līdaku. Turpmāk norādītās Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām 5.b, 6. un 7. zonā:
Jūras līdaka (LIN/*5B67-) |
7 500 |
Brosme (USK/*5B67-) |
2 923 |
(9) Norvēģijai iedalītās brosmes un jūras līdakas kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās: 2 000.
(10) Siļķu nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.
(11) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šā apjoma drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 4. zonā (HER/*04-C.).
(12) Drīkst nozvejot tikai Skagerakā (HER/*03AN.).
(13) Siļķu nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.
(14) Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. Ievērojot šīs kvotas limitu, Savienības ūdeņos 4.a un 4.b zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādu apjomu (HER/*4AB-C): 50 000.
Īpašs nosacījums:
ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.
|
Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/*04N-) (15) |
Savienība |
50 000 |
(15) Siļķu nozvejas, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.
(16) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no minēto sugu kvotas.
(17) Vienīgi to siļķu nozvejām, kas kā piezveja gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.
(18) Vienīgi to siļķu nozvejām, kas kā piezveja gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.
(19) Vienīgi to siļķu nozvejām, kas gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.
(20) Izņemot Blekvoteras krājumu, t. i., siļķes krājumu Temzas estuāra jūras reģionā, zonā, ko norobežo loksodroma, kura novilkta uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51° 56′ N, 1° 19,1′ E) līdz platumam 51° 33′ N un no šā punkta uz rietumiem līdz punktam Apvienotās Karalistes krastā.
(21) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šīs kvotas drīkst nozvejot 4.b zonā (HER/*04B.).
(22) Siļķes krājums ICES 6.a zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 7° W garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 55° N platuma paralēles vai uz rietumiem no 7° W garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 56° N platuma paralēles, izņemot Klaidu.
(23) Aizliegts zvejot siļķi to ICES zonu daļā starp 56° N un 57° 30′ N, uz kurām attiecas šī KPN, izņemot sešas jūras jūdzes platu joslu, ko mēra no Apvienotās Karalistes teritoriālās jūras bāzes līnijas.
(24) Siļķes krājums 6.a zonā uz dienvidiem no 56° 00′ N un uz rietumiem no 07° 00′ W.
(25) Klaidas krājums, t. i., siļķes krājums jūras apgabalā, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kura novilkta starp:
— |
Kintairas ragu (55°17.9′N, 05°47.8′W), |
— |
punktu ar koordinātām 55°04′N, 05°23′W un |
— |
Korsvolas ragu (55°00.5′N, 05°09.4′W) |
(26) Noteikts tādā pašā apjomā kā Apvienotās Karalistes kvota.
(27) Šī zona ir samazināta par teritoriju, ko norobežo:
— |
ziemeļos 52° 30′ N platuma paralēle, |
— |
dienvidos 52° 00′ N platuma paralēle, |
— |
rietumos Īrijas krasts, |
— |
austrumos Apvienotās Karalistes krasts. |
(28) Šī zona ir palielināta par teritoriju, ko norobežo:
— |
ziemeļos 52° 30′ N platuma paralēle, |
— |
dienvidos 52° 00′ N platuma paralēle, |
— |
rietumos Īrijas krasts, |
— |
austrumos Apvienotās Karalistes krasts. |
(29) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(30) Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas.
Īpašs nosacījums:
ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.
|
Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (COD/*04N-) |
Savienība |
31 132 |
(31) Pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no minēto sugu kvotas.
(32) Mencas piezveju, kas iegūta šīs KPN apgabalā, drīkst izkraut ar noteikumu, ka tā nepārsniedz 1,5 % kopējās nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums.
(33) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(34) 5 % no šīs kvotas drīkst izmantot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (LEZ/*8ABDE) piezvejai, ko gūst jūrasmēles specializētajā zvejā.
(35) 5 % no šīs kvotas drīkst nozvejot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (LEZ/*8ABDE).
(36) Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot 6. zonā, Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b zonā, starptautiskajos ūdeņos 12. un 14. zonā (ANF/*56-14).
(37) Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (ANF/*8ABDE).
(38) Mencas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāatskaita no minēto sugu kvotas.
(39) Ne vairāk kā 10 % no šīs kvotas drīkst apgūt 4. zonā un Savienības ūdeņos 2.a zonā (HAD/*2AC4.).
(40) Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas.
Īpašs nosacījums:
ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.
|
Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (WHG/*04N-) |
Savienība |
13 991 |
(41) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(42) Mencas, pikšas un saidas piezveja jāatskaita no minēto sugu kvotas.
(43) Šo kvotu var pārcelt uz Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.
(44) Nepārsniedzot šādu kopējo KPN heka ziemeļu krājumam: 111 785
(45) Piezvejas vajadzībām 3.a zonā (HKE/*03A.) drīkst izmantot ne vairāk kā 10 % šīs kvotas.
(46) Nepārsniedzot šādu kopējo KPN heka ziemeļu krājumam: 111 785
(47) Šo kvotu var pārcelt uz Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.
(48) Nepārsniedzot šādu kopējo KPN heka ziemeļu krājumam: 111 785
Īpašs nosacījums:
ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.
|
8a, 8b, 8d un 8e (HKE/*8ABDE) |
Beļģija |
74 |
Spānija |
2 974 |
Francija |
2 974 |
Īrija |
372 |
Nīderlande |
37 |
Apvienotā Karaliste |
1 673 |
Savienība |
8 104 |
(49) Šo kvotu var pārcelt uz 4. zonu un Savienības ūdeņiem 2.a zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.
(50) Nepārsniedzot šādu kopējo KPN heka ziemeļu krājumam: 111 785
Īpašs nosacījums:
ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.
|
6 un 7; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (HKE/*57-14) |
Beļģija |
4 |
Spānija |
3 784 |
Francija |
6 812 |
Nīderlande |
11 |
Savienība |
10 611 |
(51) Īpašs nosacījums: ievērojot Savienībai paredzēto kopējo piekļuves daudzumu 21 500 tonnu apmērā, dalībvalstis Fēru Salu ūdeņos drīkst nozvejot ne vairāk kā šādu procentuālo daļu no savām kvotām (WHB/*05-F.): 9,2 %
(52) Šo kvotu var pārcelt uz 8.c, 9. un 10. zonu, Savienības ūdeņiem CECAF 34.1.1. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.
(53) Īpašs nosacījums: no ES kvotām Savienības un starptautiskajos ūdeņos 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (WHB/*NZJM1) un 8.c, 9. un 10. zonā, Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (WHB/*NZJM2), zvejojot Norvēģijas ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu, drīkst nozvejot šādu daudzumu: 227 975
(54) Īpašs nosacījums: no ES kvotām Savienības un starptautiskajos ūdeņos 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (WHB/*NZJM1) un 8.c, 9. un 10. zonā, Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (WHB/*NZJM2), zvejojot Norvēģijas ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu, drīkst nozvejot šādu daudzumu: 227 975
(55) Jāatskaita no Norvēģijas nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu.
(56) Īpašs nosacījums: nozveja 4.a zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu (WHB/*04A-C): 40 000
Šis nozvejas limits 4.a zonā atbilst šādai procentuālajai daļai no Norvēģijas piekļuves kvotas: 18 %
(57) Jāatskaita no Fēru Salu nozvejas limitiem.
(58) Īpaši nosacījumi: drīkst nozvejot arī 6.b zonā (WHB/*06B-C). Nozveja 4.a zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu (WHB/*04A-C): 5 375
(59) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(60) Jāzvejo Savienības ūdeņos 2.a, 4., 5.b, 6. un 7. zonā (BLI/*24X7C).
(61) Strupdeguna garastes un melnās matastes piezvejas jāatskaita no šīs kvotas. Jāzvejo Savienības ūdeņos 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′N un 6.b zonā. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums.
(62) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(63) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(64) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(65) Šo kvotu drīkst apgūt tikai Savienības ūdeņos 3.a zonā zonā.
(66) Īpašs nosacījums: Savienības ūdeņos 4. zonā (LIN/*04-C) drīkst apgūt ne vairāk kā 15 % no šīs kvotas.
(67) Īpašs nosacījums: no tās 5.b, 6. un 7. zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja 5.b, 6. un 7. zonā nedrīkst pārsniegt šturpmāk norādīto apjomu tonnās (OTH/*6X14.): 3 000.
Mencas piezveja saskaņā ar šo noteikumu nedrīkst pārsniegt 5 %.
(68) Ieskaitot brosmi. Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām 5.b, 6. un 7. zonā, un to apjoms ir šāds:
Jūras līdaka (LIN/*5B67-) |
7 500 |
Brosme (USK/*5B67-) |
2 923 . |
(69) Norvēģijai iedalītās jūras līdakas un brosmes kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam apjomam tonnās: 2 000.
(70) Ieskaitot brosmi. Jāzvejo 6.b un 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N (LIN/*6BAN.).
(71) Īpašs nosacījums: no tās 6.a un 6.b zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 20 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja 6.a un 6.b zonā nedrīkst pārsniegt šādu apjomu tonnās (OTH/*6AB.): 75.
(72) Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.
|
ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālā vienība (NEP/*07U16): |
Spānija |
825 |
Francija |
516 |
Īrija |
992 |
Apvienotā Karaliste |
401 |
Savienība |
2 734 |
(73) No tām ne vairāk kā 6 % drīkst nozvejot ICES 9.a rajona 26. un 27. funkcionālajā vienībā (NEP/*9U267).
(74) Ievērojot iepriekšminēto KPN limitus, ICES 9.a rajona 30. funkcionālajā vienībā ((NEP/*9U30)) nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: 100.
(75) Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāatskaita no minēto sugu kvotām.
(76) Garneļu Penaeus subtilis un Penaeus brasiliensis zveja ir aizliegta ūdeņos, kuru dziļums nepārsniedz 30 m.
(77) Noteikta tādā pašā apjomā kā Francijas kvota.
(78) Īpašs nosacījums: no tās līdz 2 % drīkst nozvejot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (POL/*8ABDE).
(79) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 8.c zonā (POL/*08C.).
(80) Papildus šai KPN Portugāle drīkst zvejot pollaku daudzumos, kas nepārsniedz 98 tonnas (POL/93411P).
(81) Drīkst nozvejot tikai Savienības ūdeņos 4. un 3.a zonā (POK/*3A4-C). Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas.
(82) Jāzvejo uz ziemeļiem no 56° 30′ N (POK/*5614N).
(83) Mencas, pikšas, pollaka un merlanga piezveja jāatskaita no minēto sugu kvotas.
(84) Par blondās rajas (Raja brachyura) nozveju Savienības ūdeņos 4. zonā (RJH/04-C.), dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/2AC4-C) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) nozveju ziņo atsevišķi.
(85) Piezvejas kvota. Minēto sugu zivis neveido vairāk kā 25 % nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. Šis nosacījums attiecas tikai uz kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 15 m. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteiktais izkraušanas pienākums.
(86) Neattiecas uz blondo raju (Raja brachyura) Savienības ūdeņos 2.a zonā un sīkacu raju (Raja microocellata) Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā. Nejauši nozvejotiem minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atbrīvošanu.
(87) Īpašs nosacījums: no kā līdz 10 % drīkst zvejot Savienības ūdeņos 7.d zonā (SRX/*07D2.), neskarot šīs regulas 13. un 45. pantā noteiktos aizliegumus tajos precizētajās zonās. Par blonās rajas (Raja brachyura) (RJH/*07D2.), dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/*07D2.), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/*07D2.) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/*07D2.) nozveju ziņo atsevišķi. Šis īpašais nosacījums neattiecas uz sīkacu raju (Raja microocellata) un cirtaino raju (Raja undulata).
(88) Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/03A-C.) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/03A-C.) nozveju ziņo atsevišķi.
(89) Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/67AKXD), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/67AKXD), smilšu rajas (Raja circularis) (RJI/67AKXD) un šagrēnādas rajas (Raja fullonica) (RJF/67AKXD) nozveju ziņo atsevišķi.
(90) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 7.d zonā (SRX/*07D.), neskarot aizliegumus, kas šīs regulas 13. un 45. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/*07D.), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/*07D.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/*07D.), plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/*07D.), smilšu rajas (Raja circularis) (RJI/*07D.) un šagrēnādas rajas (Raja fullonica) (RJF/*07D.) nozveju ziņo atsevišķi. Šis īpašais nosacījums neattiecas uz sīkacu raju (Raja microocellata) un cirtaino raju (Raja undulata).
(91) Neattiecas uz sīkacu raju (Raja microocellata), izņemot Savienības ūdeņos 7.f un 7.g zonā. Nejauši nozvejotiem šīs sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atbrīvošanu. Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, Savienības ūdeņos 7.f un 7.g zonā (RJE/7FG) nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem sīkacu rajas daudzumiem:
Suga: |
Sīkacu raja Raja microocellata |
Zona: |
Savienības ūdeņi 7.f un 7.g zonā (RJE/7FG.) |
|
Beļģija |
14 |
|
|
|
Igaunija |
0 |
|
|
|
Francija |
63 |
|
|
|
Vācija |
0 |
|
|
|
Īrija |
20 |
|
|
|
Lietuva |
0 |
|
|
|
Nīderlande |
0 |
|
|
|
Portugāle |
0 |
|
|
|
Spānija |
17 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
40 |
|
|
|
Savienība |
154 |
|
|
|
KPN |
154 |
|
Piesardzīga KPN
|
|
Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 7.d zonā, un par to ziņo ar šādu kodu: (RJE/*07D.). Šis īpašais nosacījums neskar aizliegumus, kas šīs regulas 13. un 45. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. |
(92) Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata). Šīs sugas specializēto zveju šīs KPN apgabalos neveic. Gadījumos, uz kuriem neattiecas izkraušanas pienākums, 7.e zonā gūtu cirtainās rajas piezveju drīkst izkraut tikai nesadalītu vai ķidātu. Nozveja nepārsniedz kvotas, kas norādītas turpmāk tabulā. Iepriekšminētie noteikumi neskar aizliegumus, kas šīs regulas 13. un 45. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. Par cirtainās rajas piezveju ziņo atsevišķi ar šādu kodu: (RJU/07E). Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem cirtainās rajas daudzumiem:
Suga: |
Cirtainā raja Raja undulata |
Zona: |
Savienības ūdeņi 7.e zonā (RJU/07E) |
|
Beļģija |
15 |
|
|
|
Igaunija |
0 |
|
|
|
Francija |
65 |
|
|
|
Vācija |
0 |
|
|
|
Īrija |
21 |
|
|
|
Lietuva |
0 |
|
|
|
Nīderlande |
0 |
|
|
|
Portugāle |
0 |
|
|
|
Spānija |
18 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
42 |
|
|
|
Savienība |
161 |
|
|
|
KPN |
161 |
|
Piesardzīga KPN
|
|
Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 7.d zonā, un par to ziņo ar šādu kodu: (RJU/*07D.). Šis īpašais nosacījums neskar aizliegumus, kas šīs regulas 13. un 45. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. |
(93) Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/07D.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/07D.), plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/07D.) un sīkacu rajas (Raja microocellata) (RJE/07D.) nozveju ziņo atsevišķi.
(94) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 6.a, 6.b, 7.a–c un 7.e–k zonā (SRX/*67AKD). Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/*67AKD), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/*67AKD), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/*67AKD) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/*67AKD) nozveju ziņo atsevišķi. Šis īpašais nosacījums neattiecas uz sīkacu raju (Raja microocellata) un cirtaino raju (Raja undulata).
(95) Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos .2a un 4. zonā (SRX/*2AC4C). Blondās rajas (Raja brachyura) Savienības ūdeņos 4. zonā (RJH/*04-C.), dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/*2AC4C), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/*2AC4C) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/*2AC4C) nozveju ziņo atsevišķi. Šis īpašais nosacījums neattiecas uz sīkacu raju (Raja microocellata).
(96) Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata). Šīs sugas specializēto zveju šīs KPN apgabalos neveic. Gadījumos, uz kuriem neattiecas izkraušanas pienākums, cirtainās rajas piezveju, kas gūta šīs KPN apgabalā, drīkst izkraut tikai nesadalītu vai ķidātu. Nozveja nepārsniedz kvotas, kas norādītas turpmāk tabulā. Iepriekšminētie noteikumi neskar aizliegumus, kas šīs regulas 13. un 45. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. Par cirtainās rajas piezveju ziņo atsevišķi ar šādu kodu: (RJU/07D.). Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem cirtainās rajas daudzumiem:
Suga: |
Cirtainā raja Raja undulata |
Zona: |
Savienības ūdeņi 7.d zonā (RJU/07D.) |
|
Beļģija |
2 |
|
|
|
Francija |
14 |
|
|
|
Nīderlande |
0 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
3 |
|
|
|
Savienība |
19 |
|
|
|
KPN |
19 |
|
Piesardzīga KPN
|
|
Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 7.e zonā, un par to ziņo ar šādu kodu: (RJU/*07E.). Šis īpašais nosacījums neskar aizliegumus, kas šīs regulas 13. un 45. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. |
(97) Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/89-C.) un dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/89-C.) nozveju ziņo atsevišķi.
(98) Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata). Šīs sugas specializēto zveju šīs KPN apgabalos neveic. Gadījumos, uz kuriem neattiecas izkraušanas pienākums, 8. un 9. apakšapgabalā gūtu cirtainās rajas piezveju drīkst izkraut tikai nesadalītu vai ķidātu. Nozveja nepārsniedz kvotas, kas norādītas turpmāk tabulā. Iepriekšminētie noteikumi neskar aizliegumus, kas šīs regulas 13. un 45. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. Par cirtainās rajas piezveju ziņo atsevišķi saskaņā ar kodiem, kas norādīti turpmākajās tabulās. Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem cirtainās rajas daudzumiem:
Suga: |
Cirtainā raja Raja undulata |
Zona: |
Savienības ūdeņi 8. zonā (RJU/8-C.) |
|
Beļģija |
0 |
|
|
|
Francija |
12 |
|
|
|
Portugāle |
9 |
|
|
|
Spānija |
9 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
0 |
|
|
|
Savienība |
30 |
|
|
|
KPN |
30 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Cirtainā raja Raja undulata |
Zona: |
Savienības ūdeņi 9. zonā (RJU/9-C.) |
|
Beļģija |
0 |
|
|
|
Francija |
18 |
|
|
|
Portugāle |
15 |
|
|
|
Spānija |
15 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
0 |
|
|
|
Savienība |
48 |
|
|
|
KPN |
48 |
|
Piesardzīga KPN
|
(99) Jānozvejo Savienības ūdeņos 2.a un 6. zonā. Šo daudzumu 6. zonā drīkst nozvejot tikai ar āķu jedām (GHL/*2A6-C).
(100) Turklāt, ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, abās turpmāk norādītajās zonās drīkst nozvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem.
|
Norvēģijas ūdeņi 2.a zonā (MAC/*02AN-) |
Fēru Salu ūdeņi (MAC/*FRO1) |
Beļģija |
70 |
71 |
Dānija |
2 405 |
2 456 |
Vācija |
73 |
74 |
Francija |
221 |
225 |
Nīderlande |
222 |
227 |
Zviedrija |
673 |
687 |
Apvienotā Karaliste |
206 |
210 |
Savienība |
3 870 |
3 950 |
(101) Drīkst nozvejot arī Norvēģijas ūdeņos 4.a zonā (MAC/*4AN.).
(102) Īpašs nosacījums: ieskaitot šādu apjomu (tonnās), kas jānozvejo Norvēģijas ūdeņos 2.a un 4.a zonā (MAC/*2A4AN): 354.
Zvejojot saskaņā ar šo īpašo nosacījumu, mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no minēto sugu kvotām.
(103) Jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas (piekļuves kvota). Šis apjoms ietver šādu Ziemeļjūras KPN Norvēģijas daļu: 49 073.
Šo kvotu drīkst apgūt tikai 4.a zonā (MAC/*04A.), izņemot šādu apjomu (tonnās), ko drīkst nozvejot 3.a zonā (MAC/*03A.): 3 000.
Īpašs nosacījums:
ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.
|
3a |
3a un 4bc |
4b |
4c |
6. zona, starptautiskie ūdeņi 2.a zonā – no 2018. gada 1. janvāra līdz 15. februārim un no 2018. gada 1. septembra līdz 31. decembrim |
|
(MAC/*03A.) |
(MAC/*3A4BC) |
(MAC/*04B.) |
(MAC/*04C.) |
(MAC/*2A6.) |
Dānija |
0 |
4 130 |
0 |
0 |
10 702 |
Francija |
0 |
490 |
0 |
0 |
0 |
Nīderlande |
0 |
490 |
0 |
0 |
0 |
Zviedrija |
0 |
0 |
390 |
10 |
2 782 |
Apvienotā Karaliste |
0 |
490 |
0 |
0 |
0 |
Norvēģija |
3 000 |
0 |
0 |
0 |
0 |
(104) Drīkst nozvejot 2.a zonā, 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un 4.a, 7.d, 7.e, 7.f un 7.h zonā (MAC/*AX7H).
(105) Norvēģija uz ziemeļiem no 56° 30′ N drīkst nozvejot šādu piekļuves kvotas papildu apjomu, kas jāatskaita no tās nozvejas limita (MAC/*N5630): 33 850.
(106) Šis apjoms jāatvelk no Fēru Salu nozvejas limita (piekļuves kvota). To drīkst nozvejot tikai 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N (MAC/*6AN56). Tomēr no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim šo kvotu drīkst apgūt arī 2.a zonā un 4.a zonā uz ziemeļiem no 59° (ES zona) (MAC/*24N59).
Īpašs nosacījums:
ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās un laikposmos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.
|
Savienības ūdeņi 2.a zonā; Savienības un Norvēģijas ūdeņi 4.a zonā No 2018. gada 1. janvāra līdz 15. februārim un no 2018. gada 1. septembra līdz 31. decembrim |
Norvēģijas ūdeņi 2.a zonā |
Fēru Salu ūdeņi |
|
(MAC/*4A-EN) |
(MAC/*2AN-) |
(MAC/*FRO2) |
Vācija |
12 518 |
1 688 |
1 723 |
Francija |
8 346 |
1 124 |
1 149 |
Īrija |
41 729 |
5 628 |
5 744 |
Nīderlande |
18 256 |
2 461 |
2 513 |
Apvienotā Karaliste |
114 759 |
15 480 |
15 798 |
Savienība |
195 608 |
26 381 |
26 927 |
(107) Īpašs nosacījums: daudzumus, kas paredzēti apmaiņai ar citām dalībvalstīm, drīkst nozvejot 8.a, 8.b un 8.d zonā (MAC/*8ABD.). Tomēr daudzumi, ko apmaiņai nodevusi Spānija, Portugāle vai Francija un kas jānozvejo 8.a, 8.b un 8.d zonā, nedrīkst pārsniegt 25 % no nododošās dalībvalsts kvotas.
Īpašs nosacījums:
ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.
|
8.b (MAC/*08B.) |
Spānija |
2 582 |
Francija |
17 |
Portugāle |
534 |
(108) Šo kvotu drīkst apgūt tikai Savienības ūdeņos 3.a zonā, 22.–24. apakšrajonā.
(109) Drīkst zvejot tikai Savienības ūdeņos 4. zonā (SOL/*04-C.).
(110) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(111) Merlanga un pikšas piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 5 % apmērā no kvotas (OTH/*03A.). Merlanga un pikšas piezvejas, ko atskaita no kvotas saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, ko atskaita no kvotas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopumā nepārsniedz 9 % no kvotas.
(112) Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 2018. gada 1. jūlija līdz 2019. gada 30. jūnijam.
(113) Merlanga piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 2 % apmērā no kvotas (OTH/ *2AC4C). Merlanga piezvejas, ko atskaita no kvotas saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, ko atskaita no kvotas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopumā nepārsniedz 9 % no kvotas.
(114) Ieskaitot tūbītes.
(115) Var ietvert līdz 4 % siļķes piezvejas.
(116) Dzelkņu haizivs specializēto zveju šīs KPN apgabalos neveic. Ja dzelkņu haizivis tiek nejauši iegūtas zvejniecībās, uz kurām dzelkņu haizivs izkraušanas pienākums neattiecas, minētajiem īpatņiem netiek nodarīts kaitējums un tos nekavējoties atbrīvo, kā noteikts šīs regulas 13. un 45. pantā. Atkāpjoties no 13. panta, kuģis, kas iesaistījies piezvejas novēršanas programmā, kuru pozitīvi novērtējusi ZZTEK, mēnesī drīkst izkraut ne vairāk kā 2 tonnas dzelkņu haizivju, kas brīdī, kad zvejas rīks tiek pacelts uz kuģa, ir nedzīvas. Dalībvalstis, kas piedalās piezvejas novēršanas programmā, nodrošina to, ka dzelkņu haizivju gada kopējie izkrāvumi, kas pamatojas uz šo atkāpi, nepārsniedz iepriekš norādītos apjomus. Pirms izkrāvumu atļaušanas tās paziņo Komisijai līdzdalīgo kuģu sarakstu. Dalībvalstis apmainās ar informāciju par piezvejas novēršanas apgabaliem.
(117) Kaproīdu, pikšas, merlanga un makreles piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 5 % apmērā no kvotas (OTH/*4BC7D). Kaproīdu, pikšas, merlanga un makreles piezvejas, ko atskaita no kvotas saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, ko atskaita no kvotas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopumā nepārsniedz 9 % no kvotas.
(118) Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas, kas apgūta 7.d rajonā, drīkst uzskaitīt kā tādus, kas nozvejoti saskaņā ar šādas zonas kvotu: Savienības ūdeņi 2.a, 4.a, 6., 7.a–c,7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (JAX/*2A-14).
(119) Drīkst zvejot Savienības ūdeņos 4.a zonā, bet nedrīkst zvejot Savienības ūdeņos 7.d zonā (JAX/*04-C.).
(120) Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas, kas nozvejoti Savienības ūdeņos 2.a vai 4.a zonā līdz 2018. gada 30. jūnijam (neieskaitot), drīkst uzskaitīt kā tādus, kas nozvejoti saskaņā ar kvotu, kura attiecas uz Savienības ūdeņiem 4.b, 4.c un 7.d zonā (JAX/*4BC7D).
(121) Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt 7.d zonā (JAX/*07D.). Saskaņā ar šo īpašo nosacījumu un atbilstīgi 3. zemsvītras piezīmei par kaproīdu un merlanga piezveju ziņo atsevišķi ar šādu kodu: (OTH/*07D.).
(122) Kaproīdu, pikšas, merlanga un makreles piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 5 % apmērā no kvotas (OTH/*2A-14). Kaproīdu, pikšas, merlanga un makreles piezvejas, ko atskaita no kvotas saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, ko atskaita no kvotas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopumā nepārsniedz 9 % no kvotas.
(123) Tikai 4.a, 6.a (tikai uz ziemeļiem no 56° 30′ N), 7.e, 7.f un 7.h zonā.
(124) Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šīs kvotas drīkst apgūt 8.c zonā (JAX/*08C2). Saskaņā ar šo īpašo nosacījumu un atbilstīgi 3. zemsvītras piezīmei par kaproīdu un merlanga piezveju ziņo atsevišķi ar šādu kodu: (OTH/*08C2).
(125) Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt 9. zonā (JAX/*09.).
(126) Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt 8.c zonā (JAX/*08C).
(127) Ūdeņi pie Azoru salām.
(128) Noteikta tādā pašā apjomā kā Portugāles kvota.
(129) Ūdeņi pie Madeiras.
(130) Noteikta tādā pašā apjomā kā Portugāles kvota.
(131) Ūdeņi pie Kanāriju salām.
(132) Noteikta tādā pašā apjomā kā Spānijas kvota.
(133) Pikšas un merlanga piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 5 % apmērā no kvotas (OT2/*2A3A4). Pikšas un merlanga piezvejas, ko atskaita no kvotas saskaņā ar šo noteikumu, un piezvejas, ko atskaita no kvotas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopumā nepārsniedz 9 % no kvotas.
(134) Šo kvotu drīkst apgūt tikai Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 4. zonā.
(135) Savienības kvotu drīkst apgūt vienīgi no 2017. gada 1. novembra līdz 2018. gada 31. oktobrim.
(136) Izmanto šķirotājrežģi.
(137) Izmanto šķirotājrežģi. Ietver ne vairāk kā 15 % nenovēršamu piezveju (NOP/*2A3A4), kas jāatskaita no šīs kvotas.
(138) Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāatskaita no minēto sugu kvotām.
(139) Īpašs nosacījums: no tām ne vairāk kā šāds apjoms stavridu (JAX/*04-N.): 400
(140) Nozvejotas tikai ar āķu jedām.
(141) Norvēģija ir iedalījusi Zviedrijai “citu sugu” kvotu parastajā apmērā.
(142) Tostarp zvejniecības, kas nav īpaši minētas. Attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus.
(143) Tikai 2.a un 4. zonā (OTH/*2A4-C).
(144) Tostarp zvejniecības, kas nav īpaši minētas. Attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus.
(145) Jāzvejo 4. un 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N (OTH/*46AN).
IB PIELIKUMS
ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻA UN GRENLANDE, ICES 1., 2., 5., 12. UN 14. APAKŠAPGABALS UN GRENLANDES ŪDEŅI NAFO 1. ZONĀ
Suga: |
Siļķe Clupea harengus |
Zona: |
Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā (HER/1/2-) |
|
Beļģija |
10 (1) |
|
|
|
Dānija |
9 704 (1) |
|
|
|
Vācija |
1 699 (1) |
|
|
|
Spānija |
32 (1) |
|
|
|
Francija |
419 (1) |
|
|
|
Īrija |
2 512 (1) |
|
|
|
Nīderlande |
3 472 (1) |
|
|
|
Polija |
491 (1) |
|
|
|
Portugāle |
32 (1) |
|
|
|
Somija |
150 (1) |
|
|
|
Zviedrija |
3 595 (1) |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
6 203 (1) |
|
|
|
Savienība |
28 319 (1) |
|
|
|
Fēru Salas |
|
|
||
Norvēģija |
|
|
||
KPN |
435 000 |
|
Analītiska KPN
|
|
Suga: |
Menca Gadus morhua |
Zona: |
Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā (COD/1N2AB.) |
|
Vācija |
2 780 |
|
|
|
Grieķija |
345 |
|
|
|
Spānija |
3 101 |
|
|
|
Īrija |
345 |
|
|
|
Francija |
2 552 |
|
|
|
Portugāle |
3 101 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
10 784 |
|
|
|
Savienība |
23 008 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Menca Gadus morhua |
Zona: |
Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi 5., 12. un 14. zonā (COD/N1GL14) |
|
Vācija |
1 718 (5) |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
382 (5) |
|
|
|
Savienība |
2 100 (5) |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Menca Gadus morhua |
Zona: |
1 un 2b (COD/1/2B.) |
|
Vācija |
5 549 (8) |
|
|
|
Spānija |
12 182 (8) |
|
|
|
Francija |
2 539 (8) |
|
|
|
Polija |
2 403 (8) |
|
|
|
Portugāle |
2 492 (8) |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
3 653 (8) |
|
|
|
Citas dalībvalstis |
|
|
||
Savienība |
29 218 (7) |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Menca un pikša Gadus morhua un Melanogrammus aeglefinus |
Zona: |
Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā (C/H/05B-F.) |
|
Vācija |
19 |
|
|
|
Francija |
114 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
817 |
|
|
|
Savienība |
950 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Makrūrzivis Macrourus spp. |
Zona: |
Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā (GRV/514GRN) |
|
Savienība |
80 (9) |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro (10) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Makrūrzivis Macrourus spp. |
Zona: |
Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā (GRV/N1GRN.) |
|
Savienība |
20 (11) |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro (12) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Moiva Mallotus villosus |
Zona: |
2b (CAP/02B.) |
|
Savienība |
0 |
|
|
|
KPN |
0 |
|
Analītiska KPN
|
Suga: |
Moiva Mallotus villosus |
Zona: |
Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā (CAP/514GRN) |
|
Dānija |
0 |
|
|
|
Vācija |
0 |
|
|
|
Zviedrija |
0 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
0 |
|
|
|
Visas dalībvalstis |
0 (13) |
|
|
|
Savienība |
0 (14) |
|
|
|
Norvēģija |
16 016 (14) |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Pikša Melanogrammus aeglefinus |
Zona: |
Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā (HAD/1N2AB.) |
|
Vācija |
257 |
|
|
|
Francija |
154 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
789 |
|
|
|
Savienība |
1 200 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Putasu Micromesistius poutassou |
Zona: |
Fēru Salu ūdeņi (WHB/2A4AXF) |
|
Dānija |
1 100 |
|
|
|
Vācija |
75 |
|
|
|
Francija |
120 |
|
|
|
Nīderlande |
105 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
1 100 |
|
|
|
Savienība |
2 500 (15) |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Jūras līdaka un zilā jūras līdaka Molva molva un Molva dypterygia |
Zona: |
Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā (B/L/05B-F.) |
|
Vācija |
586 |
|
|
|
Francija |
1 300 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
114 |
|
|
|
Savienība |
2 000 (16) |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Ziemeļu garnele Pandalus borealis |
Zona: |
Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā (PRA/514GRN) |
|
Dānija |
525 |
|
|
|
Francija |
525 |
|
|
|
Savienība |
1 050 |
|
|
|
Norvēģija |
1 500 |
|
|
|
Fēru Salas |
1 200 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Ziemeļu garnele Pandalus borealis |
Zona: |
Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā (PRA/N1GRN.) |
|
Dānija |
1 300 |
|
|
|
Francija |
1 300 |
|
|
|
Savienība |
2 600 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Saida Pollachius virens |
Zona: |
Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā (POK/1N2AB.) |
|
Vācija |
2 040 |
|
|
|
Francija |
328 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
182 |
|
|
|
Savienība |
2 550 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Saida Pollachius virens |
Zona: |
Starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā (POK/1/2INT) |
|
Savienība |
0 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN
|
Suga: |
Saida Pollachius virens |
Zona: |
Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā (POK/05B-F.) |
|
Beļģija |
56 |
|
|
|
Vācija |
347 |
|
|
|
Francija |
1 691 |
|
|
|
Nīderlande |
56 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
650 |
|
|
|
Savienība |
2 800 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Grenlandes paltuss Reinhardtius hippoglossoides |
Zona: |
Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā (GHL/1N2AB.) |
|
Vācija |
25 (17) |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
25 (17) |
|
|
|
Savienība |
25 (17) |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Grenlandes paltuss Reinhardtius hippoglossoides |
Zona: |
Starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā (GHL/1/2INT) |
|
Savienība |
900 (18) |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Grenlandes paltuss Reinhardtius hippoglossoides |
Zona: |
Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā (GHL/N1GRN.) |
|
Vācija |
1 925 (19) |
|
|
|
Savienība |
1 925 (19) |
|
|
|
Norvēģija |
575 (19) |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Grenlandes paltuss Reinhardtius hippoglossoides |
Zona: |
Grenlandes ūdeņi 5., 12. un 14. zonā (GHL/5-14GL) |
|
Vācija |
4 289 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
226 |
|
|
|
Savienība |
4 515 (20) |
|
|
|
Norvēģija |
575 |
|
|
|
Fēru Salas |
110 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Sarkanasari (seklūdens pelaģiskie) Sebastes spp. |
Zona: |
Savienības un starptautiskie ūdeņi 5. zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (RED/51214S) |
|
Igaunija |
0 |
|
|
|
Vācija |
0 |
|
|
|
Spānija |
0 |
|
|
|
Francija |
0 |
|
|
|
Īrija |
0 |
|
|
|
Latvija |
0 |
|
|
|
Nīderlande |
0 |
|
|
|
Polija |
0 |
|
|
|
Portugāle |
0 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
0 |
|
|
|
Savienība |
0 |
|
|
|
KPN |
0 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Sarkanasari (dziļūdens pelaģiskie) Sebastes spp. |
Zona: |
Savienības un starptautiskie ūdeņi 5. zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (RED/51214D) |
|
Igaunija |
|
|
||
Vācija |
|
|
||
Spānija |
|
|
||
Francija |
|
|
||
Īrija |
|
|
||
Latvija |
|
|
||
Nīderlande |
|
|
||
Polija |
|
|
||
Portugāle |
|
|
||
Apvienotā Karaliste |
|
|
||
Savienība |
|
|
||
KPN |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Sarkanasari Sebastes spp. |
Zona: |
Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā (RED/1N2AB.) |
|
Vācija |
766 |
|
|
|
Spānija |
95 |
|
|
|
Francija |
84 |
|
|
|
Portugāle |
405 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
150 |
|
|
|
Savienība |
1 500 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Sarkanasari Sebastes spp. |
Zona: |
Starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā (RED/1/2INT) |
|
Savienība |
|
|
||
KPN |
8 000 (25) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Sarkanasari (pelaģiskie) Sebastes spp. |
Zona: |
Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi 5., 12. un 14. zonā (RED/N1G14P) |
|
Vācija |
|
|
||
Francija |
|
|
||
Apvienotā Karaliste |
|
|
||
Savienība |
|
|
||
Norvēģija |
|
|
||
Fēru Salas |
|
|
||
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Sarkanasari (bentiskie) Sebastes spp. |
Zona: |
Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā (RED/N1G14D) |
|
Vācija |
1 630 (30) |
|
|
|
Francija |
8 (30) |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
12 (30) |
|
|
|
Savienība |
1 650 (30) |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Sarkanasari Sebastes spp. |
Zona: |
Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā (RED/05B-F) |
|
Beļģija |
1 |
|
|
|
Vācija |
92 |
|
|
|
Francija |
6 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
1 |
|
|
|
Savienība |
100 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Citas sugas |
Zona: |
Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā (OTH/1N2AB.) |
|
Vācija |
117 (31) |
|
|
|
Francija |
47 (31) |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
186 (31) |
|
|
|
Savienība |
350 (31) |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Citas sugas (32) |
Zona: |
Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā (OTH/05B-F.) |
|
Vācija |
281 |
|
|
|
Francija |
253 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
166 |
|
|
|
Savienība |
700 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Plekstveidīgās zivis |
Zona: |
Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā (FLX/05B-F.) |
|
Vācija |
9 |
|
|
|
Francija |
7 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
34 |
|
|
|
Savienība |
50 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Piezveja (33) |
Zona: |
Grenlandes ūdeņi (B-C/GRL) |
|
Savienība |
750 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Piesardzīga KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
(1) Ziņojot Komisijai par nozveju, ziņo arī par daudzumiem, kas nozvejoti katrā no šādām zonām: NEAFC pārvaldības apgabals un Savienības ūdeņi.
(2) Drīkst zvejot Savienības ūdeņos uz ziemeļiem no 62° N.
(3) Jāatskaita no Fēru Salu nozvejas limitiem.
(4) Jāatskaita no Norvēģijas nozvejas limitiem.
Īpašs nosacījums:
ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.
|
Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62° N un zvejas zona ap Jana Majena salu (HER/*2AJMN) |
|
25 487 |
|
2, 5b uz ziemeļiem no 62° N (Fēru Salu ūdeņi) (HER/*25B-F) |
Beļģija |
1 |
Dānija |
1 371 |
Vācija |
240 |
Spānija |
5 |
Francija |
59 |
Īrija |
355 |
Nīderlande |
490 |
Polija |
69 |
Portugāle |
5 |
Somija |
21 |
Zviedrija |
508 |
Apvienotā Karaliste |
876 |
(5) Izņemot piezveju, minētajām kvotām piemēro šādus nosacījumus:
1) |
kvotas nedrīkst apgūt laikā no 2018. gada 1. aprīļa līdz 31. maijam; |
2) |
Savienības kuģi var izvēlēties zvejot vienā vai abos šādos apgabalos:
|
(6) Izņemot Vāciju, Spāniju, Franciju, Poliju, Portugāli un Apvienoto Karalisti.
(7) Savienībai pieejamā mencas krājuma daļas iedalīšana Špicbergenā un Lāču salā, kā arī saistītā pikšas piezveja neskar tiesības un saistības, kas izriet no 1920. gada Parīzes līguma.
(8) Katrā zvejas rīka iemetienā pikšas piezveja drīkst būt līdz 14 %. Pikšas piezvejas apjomu rēķina papildus mencas kvotai.
(9) Īpašs nosacījums: strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514GRN) un ziemeļu makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/514GRN) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi.
(10) Norvēģijai ir iedalīts turpmāk norādītais apjoms (tonnās), un to var nozvejot vai nu šajā KPN zonā, vai arī Grenlandes ūdeņos NAFO 1. zonā (GRV/514N1G). Uz minēto apjomu attiecas īpašs nosacījums: strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514N1G) un ziemeļu makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/514N1G) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi.
20.
(11) Īpašs nosacījums: strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/N1GRN.) un ziemeļu makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/ N1GRN.) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi.
(12) Norvēģijai ir iedalīts turpmāk norādītais apjoms (tonnās), un to var nozvejot vai nu šajā KPN zonā, vai arī Grenlandes ūdeņos 5. un 14. zonā (GRV/514N1G). Uz minēto apjomu attiecas īpašs nosacījums: strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514N1G) un ziemeļu makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/514N1G) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi.
80.
(13) Dānija, Vācija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste “visu dalībvalstu” kvotu drīkst izmantot tikai tad, kad tās ir pilnībā apguvušas savu kvotu. Tomēr dalībvalstis, kurām iedalīti vairāk nekā 10 % Savienības kvotas, “visu dalībvalstu” kvotu neizmanto vispār.
(14) Attiecībā uz zvejas sezonu no 2017. gada 20. jūnija līdz 2018. gada 30. aprīlim.
(15) Putasu nozveja var ietvert nenovēršamu Ziemeļatlantijas argentīnas piezveju.
(16) Strupdeguna garastes un melnās matastes piezveju drīkst atskaitīt no šīs kvotas līdz šādam daudzumam (OTH/*05B-F): 665.
(17) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(18) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(19) Jāzvejo uz dienvidiem no 68° N.
(20) Vienlaikus jāzvejo ne vairāk kā sešiem kuģiem.
(21) Drīkst nozvejot tikai apgabalā, ko norobežo līnijas, kuras savieno šādas koordinātas:
Punkts |
Ģeogrāfiskais platums |
Ģeogrāfiskais garums |
1 |
64°45′N |
28°30′W |
2 |
62°50′N |
25°45′W |
3 |
61°55′N |
26°45′W |
4 |
61°00′N |
26°30′W |
5 |
59°00′N |
30°00′W |
6 |
59°00′N |
34°00′W |
7 |
61°30′N |
34°00′W |
8 |
62°50′N |
36°00′W |
9 |
64°45′N |
28°30′W |
(22) Drīkst nozvejot tikai no 10. maija līdz 31. decembrim.
(23) Zvejas apgabalu slēdz, kad NEAFC līgumslēdzējas puses ir pilnībā apguvušas KPN. No slēgšanas dienas dalībvalstis sava karoga kuģiem aizliedz sarkanasaru specializēto zveju.
(24) Kuģi citu sugu zvejā ierobežo sarkanasaru piezveju, lai tā nepārsniegtu 1 % no kopējās nozvejas, kas paturēta uz kuģa.
(25) Provizorisks nozvejas limits; noteikts, lai ņemtu vērā visu NEAFC līgumslēdzēju pušu nozveju.
(26) Drīkst zvejot vienīgi no 10. maija līdz 1. jūlijam.
(27) Drīkst zvejot vienīgi Grenlandes ūdeņos sarkanasaru aizsardzības apgabalā, kuru norobežo līnijas, kas savieno šādas koordinātas:
Punkts |
Ģeogrāfiskais platums |
Ģeogrāfiskais garums |
1 |
64°45′N |
28°30′W |
2 |
62°50′N |
25°45′W |
3 |
61°55′N |
26°45′W |
4 |
61°00′N |
26°30′W |
5 |
59°00′N |
30°00′W |
6 |
59°00′N |
34°00′W |
7 |
61°30′N |
34°00′W |
8 |
62°50′N |
36°00′W |
9 |
64°45′N |
28°30′W |
(28) Īpašs nosacījums: šo kvotu drīkst apgūt arī iepriekš minētā sarkanasaru aizsardzības apgabala (RED/*5-14P) starptautiskajos ūdeņos.
(29) Drīkst nozvejot tikai Grenlandes ūdeņos 5. un 14. zonā (RED/*514GN).
(30) Drīkst nozvejot tikai ar trali un tikai uz ziemeļiem un uz rietumiem no līnijas, ko nosaka šādas koordinātas:
Punkts |
Ģeogrāfiskais platums |
Ģeogrāfiskais garums |
1 |
59°15′N |
54°26′W |
2 |
59°15′N |
44°00′W |
3 |
59°30′N |
42°45′W |
4 |
60°00′N |
42°00′W |
5 |
62°00′N |
40°30′W |
6 |
62°00′N |
40°00′W |
7 |
62°40′N |
40°15′W |
8 |
63°09′N |
39°40′W |
9 |
63°30′N |
37°15′W |
10 |
64°20′N |
35°00′W |
11 |
65°15′N |
32°30′W |
12 |
65°15′N |
29°50′W |
(31) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(32) Izņemot komerciāli bezvērtīgu zivju sugas.
(33) Par makrūrzivju (Macrourus spp.) piezveju ziņo saskaņā ar šādām zvejas iespēju tabulām: makrūrzivis Grenlandes ūdeņos 5. un 14. zonā (GRV/514GRN) un makrūrzivis Grenlandes ūdeņos NAFO 1. zonā (GRV/N1GRN.).
IC PIELIKUMS
ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻRIETUMU DAĻA
NAFO KONVENCIJAS APGABALS
Suga: |
Menca Gadus morhua |
Zona: |
NAFO 2J3KL (COD/N2J3KL) |
|
Savienība |
0 (1) |
|
|
|
KPN |
0 (1) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Menca Gadus morhua |
Zona: |
NAFO 3NO (COD/N3NO.) |
|
Savienība |
0 (2) |
|
|
|
KPN |
0 (2) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Menca Gadus morhua |
Zona: |
NAFO 3M (COD/N3M.) |
|
Igaunija |
124 |
|
|
|
Vācija |
519 |
|
|
|
Latvija |
124 |
|
|
|
Lietuva |
124 |
|
|
|
Polija |
423 |
|
|
|
Spānija |
1 594 |
|
|
|
Francija |
222 |
|
|
|
Portugāle |
2 187 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
1 038 |
|
|
|
Savienība |
6 356 |
|
|
|
KPN |
11 145 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Sarkanā plekste Glyptocephalus cynoglossus |
Zona: |
NAFO 3L (WIT/N3L.) |
|
Savienība |
0 (3) |
|
|
|
KPN |
0 (3) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Sarkanā plekste Glyptocephalus cynoglossus |
Zona: |
NAFO 3NO (WIT/N3NO.) |
|
Igaunija |
49 |
|
|
|
Latvija |
49 |
|
|
|
Lietuva |
49 |
|
|
|
Savienība |
148 |
|
|
|
KPN |
1 116 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Rietumatlantijas plekste Hippoglossoides platessoides |
Zona: |
NAFO 3M (PLA/N3M.) |
|
Savienība |
0 (4) |
|
|
|
KPN |
0 (4) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Rietumatlantijas plekste Hippoglossoides platessoides |
Zona: |
NAFO 3LNO (PLA/N3LNO.) |
|
Savienība |
0 (5) |
|
|
|
KPN |
0 (5) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Īsspuru kalmārs Illex illecebrosus |
Zona: |
NAFO 3. un 4. apakšapgabals (SQI/N34.) |
|
Igaunija |
128 (6) |
|
|
|
Latvija |
128 (6) |
|
|
|
Lietuva |
128 (6) |
|
|
|
Polija |
227 (6) |
|
|
|
Savienība |
|
|
||
KPN |
34 000 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Dzeltenastes plekste Limanda ferruginea |
Zona: |
NAFO 3LNO (YEL/N3LNO.) |
|
Savienība |
0 (8) |
|
|
|
KPN |
17 000 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Moiva Mallotus villosus |
Zona: |
NAFO 3NO (CAP/N3NO.) |
|
Savienība |
0 (9) |
|
|
|
KPN |
0 (9) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Ziemeļu garnele Pandalus borealis |
Zona: |
(PRA/N3LNO.) |
|
Igaunija |
0 (12) |
|
|
|
Latvija |
0 (12) |
|
|
|
Lietuva |
0 (12) |
|
|
|
Polija |
0 (12) |
|
|
|
Spānija |
0 (12) |
|
|
|
Portugāle |
0 (12) |
|
|
|
Savienība |
0 (12) |
|
|
|
KPN |
0 (12) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Ziemeļu garnele Pandalus borealis |
Zona: |
NAFO 3M (13) (PRA/*N3M.) |
|
KPN |
Nepiemēro (14) |
|
Analītiska KPN
|
Suga: |
Grenlandes paltuss Reinhardtius hippoglossoides |
Zona: |
NAFO 3LMNO (GHL/N3LMNO) |
|
Igaunija |
331 |
|
|
|
Vācija |
338 |
|
|
|
Latvija |
47 |
|
|
|
Lietuva |
24 |
|
|
|
Spānija |
4 534 |
|
|
|
Portugāle |
1 895 |
|
|
|
Savienība |
7 169 |
|
|
|
KPN |
12 227 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Raju dzimtas zivis Rajidae |
Zona: |
NAFO 3LNO (SKA/N3LNO.) |
|
Igaunija |
283 |
|
|
|
Lietuva |
62 |
|
|
|
Spānija |
3 403 |
|
|
|
Portugāle |
660 |
|
|
|
Savienība |
4 408 |
|
|
|
KPN |
7 000 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Sarkanasari Sebastes spp. |
Zona: |
NAFO 3LN (RED/N3LN.) |
|
Igaunija |
702 |
|
|
|
Vācija |
483 |
|
|
|
Latvija |
702 |
|
|
|
Lietuva |
702 |
|
|
|
Savienība |
2 589 |
|
|
|
KPN |
14 200 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Sarkanasari Sebastes spp. |
Zona: |
NAFO 3M (RED/N3M.) |
|
Igaunija |
1 571 (15) |
|
|
|
Vācija |
513 (15) |
|
|
|
Latvija |
1 571 (15) |
|
|
|
Lietuva |
1 571 (15) |
|
|
|
Spānija |
233 (15) |
|
|
|
Portugāle |
2 354 (15) |
|
|
|
Savienība |
7 813 (15) |
|
|
|
KPN |
10 500 (15) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Sarkanasari Sebastes spp. |
Zona: |
NAFO 3O (RED/N3O.) |
|
Spānija |
1 771 |
|
|
|
Portugāle |
5 229 |
|
|
|
Savienība |
7 000 |
|
|
|
KPN |
20 000 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Sarkanasari Sebastes spp. |
Zona: |
NAFO 2. apakšapgabals, 1F un 3K rajons (RED/N1F3K.) |
|
Latvija |
0 (16) |
|
|
|
Lietuva |
0 (16) |
|
|
|
Savienība |
0 (16) |
|
|
|
KPN |
0 (16) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Baltā Amerikas jūrasvēdzele Urophycis tenuis |
Zona: |
NAFO 3NO (HKW/N3NO.) |
|
Spānija |
255 |
|
|
|
Portugāle |
333 |
|
|
|
Savienība |
588 (17) |
|
|
|
KPN |
1 000 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
(1) Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko apjomu).
(2) Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 1 000 kg vai 4 % (izvēlas lielāko apjomu).
(3) Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko apjomu).
(4) Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko apjomu).
(5) Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko apjomu).
(6) Jāzvejo no 2018. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim.
(7) Savienības daļa nav noteikta. Kanādai un Savienības dalībvalstīm, izņemot Igauniju, Latviju, Lietuvu un Poliju, ir pieejams šāds apjoms (tonnās): 29 467.
(8) Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 2 500 kg vai 10 % (izvēlas lielāko apjomu). Tomēr, ja dzeltenastes plekstes kvota, ko iedalījušas NAFO līgumslēdzējas puses bez īpašas krājuma daļas, ir pilnībā apgūta, piezvejas limiti ir šādi: 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko apjomu).
(9) Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko apjomu).
(10) Neietverot četrstūra zonu, ko norobežo šādas koordinātas:
Punkta Nr. |
Z platums |
R garums |
1 |
47° 20′ 0 |
46° 40′ 0 |
2 |
47° 20′ 0 |
46° 30′ 0 |
3 |
46° 00′ 0 |
46° 30′ 0 |
4 |
46° 00′ 0 |
46° 40′ 0 |
(11) Zveja ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 200 metriem, apgabalā uz rietumiem no līnijas, ko norobežo šādas koordinātas:
Punkta Nr. |
Z platums |
R garums |
1 |
46° 00′ 0 |
47° 49′ 0 |
2 |
46° 25′ 0 |
47° 27′ 0 |
3 |
46° 42′ 0 |
47° 25′ 0 |
4 |
46° 48′ 0 |
47° 25′ 50 |
5 |
47° 16′ 50 |
47° 43′ 50 |
(12) Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko apjomu).
(13) Kuģi drīkst zvejot no šā krājuma arī 3L rajona četrstūra zonā, ko norobežo šādas koordinātas:
Punkta Nr. |
Z platums |
R garums |
1 |
47° 20′ 0 |
46° 40′ 0 |
2 |
47° 20′ 0 |
46° 30′ 0 |
3 |
46° 00′ 0 |
46° 30′ 0 |
4 |
46° 00′ 0 |
46° 40′ 0 |
Turklāt no 2018. gada 1. jūnija līdz 31. decembrim garneļu zveja ir aizliegta apgabalā, kuru norobežo šādas koordinātas:
Punkta Nr. |
Z platums |
R garums |
1 |
47° 55′ 0 |
45° 00′ 0 |
2 |
47° 30′ 0 |
44° 15′ 0 |
3 |
46° 55′ 0 |
44° 15′ 0 |
4 |
46° 35′ 0 |
44° 30′ 0 |
5 |
46° 35′ 0 |
45° 40′ 0 |
6 |
47° 30′ 0 |
45° 40′ 0 |
7 |
47° 55′ 0 |
45° 00′ 0 |
(14) Neattiecas. Zvejniecību pārvalda, nosakot zvejas piepūles limitus. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009 attiecīgās dalībvalstis izdod zvejas atļaujas saviem zvejas kuģiem, kas iesaistās šajā zvejniecībā, un pirms kuģu darbības sākšanas paziņo Komisijai par minētajām atļaujām.
Dalībvalsts |
Maksimālais kuģu skaits |
Maksimālais zvejas dienu skaits |
Dānija |
0 |
0 |
Igaunija |
0 |
0 |
Spānija |
0 |
0 |
Latvija |
0 |
0 |
Lietuva |
0 |
0 |
Polija |
0 |
0 |
Portugāle |
0 |
0 |
(15) Šai kvotai ir jāatbilst norādītajai KPN, kas šim krājumam noteikta visām NAFO līgumslēdzējām pusēm. No minētās KPN līdz 2018. gada 1. jūlijam (neieskaitot) nedrīkst nozvejot vairāk par šādu termiņa vidusposma limitu: 5 250
(16) Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko apjomu).
(17) Ja saskaņā ar NAFO saglabāšanas un noteikumu izpildes pasākumu IA pielikumu līgumslēdzējas puses nobalso par KPN 2 000 tonnu apmērā, uzskata, ka Savienības un dalībvalstu attiecīgās kvotas ir šādas:
Spānija |
509 |
Portugāle |
667 |
Savienība |
1 176 . |
ID PIELIKUMS
ICCAT KONVENCIJAS APGABALS
Suga: |
Zilā tunzivs Thunnus thynnus |
Zona: |
Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° W un Vidusjūra (BFT/AE45WM) |
|
Kipra |
138,65 (4) |
|
|
|
Grieķija |
257,70 |
|
|
|
Spānija |
|
|
||
Francija |
|
|
||
Horvātija |
779,84 (6) |
|
|
|
Itālija |
|
|
||
Malta |
319,49 (4) |
|
|
|
Portugāle |
470,19 |
|
|
|
Citas dalībvalstis |
55,76 (1) |
|
|
|
Savienība |
|
|
||
KPN |
28 200 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Zobenzivs Xiphias gladius |
Zona: |
Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N (SWO/AN05N) |
|
Spānija |
6 598,43 (8) |
|
|
|
Portugāle |
978,81 (8) |
|
|
|
Citas dalībvalstis |
|
|
||
Savienība |
7 685,70 |
|
|
|
KPN |
13 200 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Zobenzivs Xiphias gladius |
Zona: |
Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° N (SWO/AS05N) |
|
Spānija |
4 546,08 (9) |
|
|
|
Portugāle |
417,45 (9) |
|
|
|
Savienība |
4 963,53 |
|
|
|
KPN |
14 000 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Zobenzivs Xiphias gladius |
Zona: |
Vidusjūra (SWO/MED) |
|
Horvātija |
15,52 (10) |
|
|
|
Kipra |
57,23 (10) |
|
|
|
Spānija |
1 767,82 (10) |
|
|
|
Francija |
123, 21 (10) |
|
|
|
Grieķija |
1 170,26 (10) |
|
|
|
Itālija |
3 624,17 (10) |
|
|
|
Malta |
429,96 (10) |
|
|
|
Savienība |
7 188,17 (10) |
|
|
|
KPN |
10 185 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Garspuru tunzivs (ziemeļu apakšgrupa) Thunnus alalunga |
Zona: |
Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N (ALB/AN05N) |
|
Īrija |
2 845,21 |
|
|
|
Spānija |
15 015,58 |
|
|
|
Francija |
5 871,12 |
|
|
|
Apvienotā Karaliste |
239,84 |
|
|
|
Portugāle |
2 132,27 |
|
|
|
Savienība |
26 094,65 (11) |
|
|
|
KPN |
33 600 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Garspuru tunzivs (dienvidu apakšgrupa) Thunnus alalunga |
Zona: |
Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° N (ALB/AS05N) |
|
Spānija |
905,86 |
|
|
|
Francija |
297,70 |
|
|
|
Portugāle |
633,94 |
|
|
|
Savienība |
1 837,50 |
|
|
|
KPN |
24 000 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Lielacu tunzivs Thunnus obesus |
Zona: |
Atlantijas okeāns (BET/ATLANT) |
|
Spānija |
9 791,92 |
|
|
|
Francija |
4 159,18 |
|
|
|
Portugāle |
3 717,47 |
|
|
|
Savienība |
17 668,56 |
|
|
|
KPN |
57 850 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Atlantijas zilais marlīns Makaira nigricans |
Zona: |
Atlantijas okeāns (BUM/ATLANT) |
|
Spānija |
0 |
|
|
|
Francija |
364,31 |
|
|
|
Portugāle |
50,44 |
|
|
|
Savienība |
414,75 |
|
|
|
KPN |
1 985 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Baltais marlīns Tetrapturus albidus |
Zona: |
Atlantijas okeāns (WHM/ATLANT) |
|
Spānija |
0 |
|
|
|
Portugāle |
0 |
|
|
|
Savienība |
0 |
|
|
|
KPN |
355 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Dzeltenspuru tunzivs Thunnus albacares |
Zona: |
Atlantijas okeāns (YFT/ATLANT) |
|
KPN |
111 000 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Buruzivs Istiophorus albicans |
Zona: |
Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45°W (SAI/AE45W) |
|
KPN |
1 271 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Buruzivs Istiophorus albicans |
Zona: |
Atlantijas okeāns uz rietumiem no 45°W (SAI/AW45W) |
|
KPN |
1 030 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Zilā haizivs Prionace glauca |
Zona: |
Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N (BSH/AN05N) |
|
KPN |
39 102 (12) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
(1) Izņemot Kipru, Grieķiju, Spāniju, Franciju, Horvātiju, Itāliju, Maltu un Portugāli, un tikai piezvejā.
(2) Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši IV pielikuma 1. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums dalībvalstīm (BFT/*8301):
Spānija |
757,57 |
Francija |
351,93 |
Savienība |
1 109,50 . |
(3) Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru svars nav mazāks par 6,4 kg vai garums nav mazāks par 70 cm un kuras guvuši IV pielikuma 1. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums dalībvalstīm (BFT/*641):
Francija |
100 |
Savienība |
100. |
(4) Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši IV pielikuma 2. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums dalībvalstīm (BFT/*8302):
Spānija |
100,01 |
Francija |
98,68 |
Itālija |
77,88 |
Kipra |
6,39 |
Malta |
9,40 |
Savienība |
292,36. |
(5) Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši IV pielikuma 3. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums dalībvalstīm (BFT/*643):
Itālija |
77,88 |
Savienība |
77,88. |
(6) Īpašs nosacījums: audzēšanas nolūkos gūtai tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši IV pielikuma 3. punktā minētie kuģi, šīs KPN robežās ir noteikti šādi limiti un to sadalījums dalībvalstīm (BFT/*8303F):
Horvātija |
701,84 |
Savienība |
701,84. |
(7) Izņemot Spāniju un Portugāli, un tikai piezvejā.
(8) Īpašs nosacījums: līdz 2,39 % no šā apjoma drīkst nozvejot Atlantijas okeānā uz dienvidiem no 5° N (SWO/*AS05N).
(9) Īpašs nosacījums: līdz 3,51 % no šā apjoma drīkst nozvejot Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° N (SWO/*AN05N).
(10) Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 2018. gada 1. aprīļa līdz 2018. gada 31. decembrim.
(11) To Savienības zvejas kuģu skaits, kas garspuru tunzivis (ziemeļu apakšgrupu) zvejo kā mērķsugu, saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 520/2007 [1] 12. pantu ir šāds: 1 253
[1] |
Padomes Regula (EK) Nr. 520/2007 (2007. gada 7. maijs), ar ko paredz tehniskus pasākumus konkrētu tālu migrējošu zivju sugu krājumu saglabāšanai un atceļ Regulu (EK) Nr. 973/2001 (OV L 123, 12.5.2007., 3. lpp.). |
(12) Laikposms un aprēķina metode, ko ICCAT izmanto nozvejas limitu noteikšanai attiecībā uz zilo haizivi Atlantijas okeāna ziemeļu daļā, neskar laikposmu un aprēķina metodi, ko izmanto, lai Savienības līmenī definētu jebkādu turpmāku sadales principu.
IE PIELIKUMS
ANTARKTIKA
CCAMLR KONVENCIJAS APGABALS
Minētās KPN, ko pieņēmusi CCAMLR, nav iedalītas CCAMLR locekļiem, tāpēc Savienības daļa nav noteikta. Nozvejas uzrauga CCAMLR sekretariāts, kas ziņo, kad zveja ir jāpārtrauc KPN pilnīgas apguves dēļ.
Ja vien nav norādīts citādi, minēto KPN piemēro no 2017. gada 1. decembra līdz 2018. gada 30. novembrim.
Suga: |
Antarktikas leduszivs Champsocephalus gunnari |
Zona: |
FAO 48.3. Antarktika (ANI/F483.) |
|
KPN |
4 733 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Antarktikas leduszivs Champsocephalus gunnari |
Zona: |
FAO 58.5.2. Antarktika (1) (ANI/F5852.) |
|
KPN |
526 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Melnspuru leduszivs Chaenocephalus aceratus |
Zona: |
FAO 48.3. Antarktika (SSI/F483.) |
|
KPN |
2 200 (2) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Vienraga leduszivs Channichthys rhinoceratus |
Zona: |
FAO 58.5.2. Antarktika (LIC/F5852.) |
|
KPN |
1 663 (3) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Patagonijas ilkņzivs Dissostichus eleginoides |
Zona: |
FAO 48.3. Antarktika (TOP/F483.) |
|||||||
KPN |
2 600 (4) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
|||||||
Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminētās kvotas limitus, turpmāk norādītajos apakšapgabalos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:
A pārvaldības apgabals: 48° W līdz 43° 30′ W – 52° 30′ S līdz 56° S (TOP/*F483A): 0 B pārvaldības apgabals: 43° 30′ W līdz 40° W – 52° 30′ S līdz 56° S (TOP/*F483B): 780 C pārvaldības apgabals: 40° W līdz 33 ° 30′ W – 52° 30′ S līdz 56° S (TOP/*F483C): 1 820 |
Suga: |
Patagonijas ilkņzivs Dissostichus eleginoides |
Zona: |
FAO 48.4. Antarktikas ziemeļi (TOP/F484N.) |
|
KPN |
26 (5) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Patagonijas ilkņzivs Dissostichus eleginoides |
Zona: |
FAO 58.5.2. Antarktika (TOP/F5852.) |
|
KPN |
3 525 (6) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Antarktikas ilkņzivs Dissostichus mawsoni |
Zona: |
FAO 48.4. Antarktikas dienvidi (TOA/F484S.) |
|
KPN |
37 (7) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Krils Euphausia superba |
Zona: |
FAO 48 (KRI/F48.) |
|||||||||
KPN |
5 610 000 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
|||||||||
Īpašs nosacījums: ievērojot kopējās apvienotās nozvejas limitu 620 000 tonnu apjomā, turpmāk norādītajos apakšapgabalos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:
48.1. rajons (KRI/*F481.): 155 000 48.2. rajons (KRI/*F482.): 279 000 48.3. rajons (KRI/*F483.): 279 000 48.4. rajons (KRI/*F484.): 93 000 |
Suga: |
Krils Euphausia superba |
Zona: |
FAO 58.4.1. Antarktika (KRI/F5841.) |
|||||
KPN |
440 000 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
|||||
Īpašs nosacījums ievērojot iepriekšminētās kvotas limitus, turpmāk norādītajos apakšapgabalos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:
58.4.1. rajons uz rietumiem no 115° E (KRI/*F-41W): 277 000 58.4.1. rajons uz austrumiem no 115° E (KRI/*F-41E): 163 000 |
Suga: |
Krils Euphausia superba |
Zona: |
FAO 58.4.2. Antarktika (KRI/F5842.) |
|||||
KPN |
2 645 000 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
|||||
Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminētās kvotas limitus, turpmāk norādītajos apakšapgabalos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:
58.4.2. rajons uz rietumiem no 55° E (KRI/*F-42W): 260 000 58.4.2. rajons uz austrumiem no 55° E (KRI/*F-42E): 192 000 |
Suga: |
Lielacu garaste un cekulzvīņu garaste Macrourus holotrachys un Macrourus carinatus |
Zona: |
FAO 58.5.2. Antarktika (GR1/F5852.) |
|
KPN |
360 (8) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Antarktikas garaste un Vitsona garaste Macrourus caml un Macrourus whitsoni |
Zona: |
FAO 58.5.2. Antarktika (GR2/F5852.) |
|
KPN |
409 (9) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Makrūrzivis Macrourus spp. |
Zona: |
FAO 48.3. Antarktika (GRV/F483.) |
|
KPN |
130 (10) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Makrūrzivis Macrourus spp. |
Zona: |
FAO 48.4. Antarktika (GRV/F484.) |
|
KPN |
10,1 (11) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Zaļā nototēnija Gobionotothen gibberifrons |
Zona: |
FAO 48.3. Antarktika (NOG/F483.) |
|
KPN |
1 470 (12) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Marmora nototēnija Notothenia rossii |
Zona: |
FAO 48.3. Antarktika (NOR/F483.) |
|
KPN |
300 (13) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Pelēkā nototēnija Lepidonotothen squamifrons |
Zona: |
FAO 48.3. Antarktika (NOS/F483.) |
|
KPN |
300 (14) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Pelēkā nototēnija Lepidonotothen squamifrons |
Zona: |
FAO 58.5.2. Antarktika (NOS/F5852.) |
|
KPN |
80 (15) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Krabji Paralomis spp. |
Zona: |
FAO 48.3. Antarktika (PAI/F483.) |
|
KPN |
0 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Melnā leduszivs Pseudochaenichthys georgianus |
Zona: |
FAO 48.3. Antarktika (SGI/F483.) |
|
KPN |
300 (16) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Rajveidīgās zivis Rajiformes |
Zona: |
FAO 48.3. Antarktika (SRX/F483.) |
|
KPN |
130 (17) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Rajveidīgās zivis Rajiformes |
Zona: |
FAO 48.4. Antarktika (SRX/F484.) |
|
KPN |
3,2 (18) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Rajveidīgās zivis Rajiformes |
Zona: |
FAO 58.5.2. Antarktika (SRX/F5852.) |
|
KPN |
120 (19) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
Suga: |
Citas sugas |
Zona: |
FAO 58.5.2. Antarktika (OTH/F5852.) |
|
KPN |
50 (20) |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
(1) Šīs KPN piemērošanas vajadzībām apgabals, kurā drīkst zvejot, ir norādīts kā FAO 58.5.2. statistiskā rajona daļa, kuru norobežo līnija:
— |
kas novilkta no punkta, kur 72° 15′ E garuma meridiāns krustojas ar Austrālijas un Francijas jūras robežlīgumā noteikto robežu, uz dienvidiem gar meridiānu līdz tā krustpunktam ar 53° 25′ S platuma paralēli, |
— |
tad uz austrumiem gar šo paralēli līdz tās krustpunktam ar 74° E garuma meridiānu, |
— |
tad uz ziemeļaustrumiem gar ģeodēzisko līniju līdz 52° 40′ S platuma paralēles un 76° E garuma meridiāna krustpunktam, |
— |
tad uz ziemeļiem gar šo meridiānu līdz tā krustpunktam ar 52° S platuma paralēli, |
— |
tad uz ziemeļrietumiem gar ģeodēzisko līniju līdz 51° S platuma paralēles un 74° 30′ E garuma meridiāna krustpunktam, un |
— |
tad uz dienvidrietumiem gar ģeodēzisko līniju līdz sākuma punktam. |
(2) Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(3) Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(4) Šo KPN piemēro zvejai ar āķu jedām laikposmā no 2018. gada 16. aprīļa līdz 14. septembrim un zvejai ar murdiem laikposmā no 2017. gada 1. decembra līdz 2018. gada 30. novembrim.
(5) Šo KPN piemēro apgabalam, ko norobežo 55° 30′ S un 57° 20′ S platuma paralēles un 25° 30′ W un 29° 30′ W garuma meridiāni.
(6) Šo KPN piemēro tikai uz rietumiem no 79° 20′ E. Zveja uz austrumiem no šā meridiāna šajā zonā ir aizliegta.
(7) Šo KPN piemēro apgabalam, ko norobežo 57° 20′ S un 60° 00′ S platuma paralēles un 24° 30′ W un 29° 00′ W garuma meridiāni.
(8) Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(9) Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(10) Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(11) Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(12) Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(13) Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(14) Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(15) Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(16) Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(17) Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(18) Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(19) Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
(20) Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
IF PIELIKUMS
ATLANTIJAS OKEĀNA DIENVIDAUSTRUMU DAĻA
SEAFO KONVENCIJAS APGABALS
Minētās KPN nav iedalītas SEAFO locekļiem, tāpēc Savienības daļa nav noteikta. Nozvejas uzrauga SEAFO sekretariāts, kas ziņo, kad zveja ir jāpārtrauc KPN pilnīgas apguves dēļ.
Suga: |
Beriksas Beryx spp. |
Zona: |
SEAFO (ALF/SEAFO) |
|
KPN |
200 (1) |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Sarkanie dziļūdens krabji Chaceon spp. |
Zona: |
SEAFO B1. apakšrajons (2) (GER/F47NAM) |
|
KPN |
180 (2) |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Sarkanie dziļūdens krabji Chaceon spp. |
Zona: |
SEAFO, izņemot B1. apakšrajonu (GER/F47X) |
|
KPN |
200 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Patagonijas ilkņzivs Dissostichus eleginoides |
Zona: |
SEAFO D apakšapgabals (TOP/F47D) |
|
KPN |
266 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Patagonijas ilkņzivs Dissostichus eleginoides |
Zona: |
SEAFO, izņemot D apakšapgabalu (TOP/F47-D) |
|
KPN |
0 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Atlantijas lielgalvis Hoplostethus atlanticus |
Zona: |
SEAFO B1. apakšrajons (3) (ORY/F47NAM) |
|
KPN |
0 (4) |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Atlantijas lielgalvis Hoplostethus atlanticus |
Zona: |
SEAFO, izņemot B1. apakšrajonu (ORY/F47X) |
|
KPN |
50 |
|
Piesardzīga KPN
|
Suga: |
Bruņgalvji Pseudopentaceros spp. |
Zona: |
SEAFO (EDW/SEAFO) |
|
KPN |
135 |
|
Piesardzīga KPN
|
(1) B1. rajonā (ALF/*F47NA) drīkst nozvejot ne vairāk kā 132 tonnas.
(2) Šīs KPN piemērošanas vajadzībām apgabals, kurā drīkst zvejot, ir noteikts šādi:
— |
rietumu robeža ir 0° E garuma meridiāns, |
— |
ziemeļu robeža ir 20° S platuma paralēle, |
— |
dienvidu robeža ir 28° S platuma paralēle un |
— |
austrumu robeža ir Namībijas EEZ ārējā robeža. |
(3) Šā pielikuma piemērošanas vajadzībām apgabals, kurā drīkst zvejot, ir noteikts šādi:
— |
rietumu robeža ir 0° E garuma meridiāns, |
— |
ziemeļu robeža ir 20° S platuma paralēle, |
— |
dienvidu robeža ir 28° S platuma paralēle un |
— |
austrumu robeža ir Namībijas EEZ ārējā robeža. |
(4) Izņemot piezvejas daudzumu 4 tonnu apmērā (ORY/*F47NA).
IG PIELIKUMS
DIENVIDU TUNZIVIS – IZPLATĪBAS APGABALI
Suga: |
Dienvidu tunzivs Thunnus maccoyii |
Zona: |
Visi izplatības apgabali (SBF/F41-81) |
|
Savienība |
11 (1) |
|
|
|
KPN |
17 647 |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
(1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
IH PIELIKUMS
WCPFC KONVENCIJAS APGABALS
Suga: |
Zobenzivs Xiphias gladius |
Zona: |
WCPFC konvencijas apgabals uz dienvidiem no 20° S (SWO/F7120S) |
|
Savienība |
3 170,36 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Piesardzīga KPN
|
IJ PIELIKUMS
SPRFMO KONVENCIJAS APGABALS
Suga: |
Čīles stavrida Trachurus murphyi |
Zona: |
SPRFMO konvencijas apgabals (CJM/SPRFMO) |
|
Vācija |
Jānosaka (1) |
|
|
|
Nīderlande |
Jānosaka (1) |
|
|
|
Lietuva |
Jānosaka (1) |
|
|
|
Polija |
Jānosaka (1) |
|
|
|
Savienība |
Jānosaka (1) |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
(1) Jāgroza pēc SPRFMO komisijas gadskārtējās sanāksmes, kas norisināsies no 2018. gada 30. janvāra līdz 5. februārim.
IK PIELIKUMS
IOTC KOMPETENCES APGABALS
Dzeltenspuru tunzivs nozvejas, ko gūst Savienības kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, nepārsniedz šajā pielikumā noteiktos nozvejas limitus.
Suga: |
Dzeltenspuru tunzivs Thunnus albacares |
Zona: |
IOTC kompetences apgabals (YFT/IOTC) |
|
Francija |
29 501 |
|
|
|
Itālija |
2 515 |
|
|
|
Spānija |
45 682 |
|
|
|
Savienība |
77 698 |
|
|
|
KPN |
Nepiemēro |
|
Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
IL PIELIKUMS
GFCM NOLĪGUMA APGABALS
Suga: |
Mazās pelaģiskās sugas (Eiropas anšovs un sardīne) Engraulis encrasicolus un Sardina pilchardus |
Zona: |
Savienības un starptautiskie ūdeņi GFCM 17. un 18. ĢAA (SP1/GF1718) |
|
Savienība |
|
|
||
KPN |
Nepiemēro |
|
Maksimālais nozvejas apjoms. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
(1) Attiecībā uz Slovēniju par pamatu ņemti 2014. gada nozvejas apjomi, un nozvejām nebūtu jāpārsniedz 300 tonnas.
(2) Tikai Horvātija, Itālija un Slovēnija.
IIA PIELIKUMS
KUĢU ZVEJAS PIEPŪLE ICES 4. APAKŠAPGABALĀ
1. Darbības joma
1.1. |
Šo pielikumu piemēro Savienības zvejas kuģiem, uz kuriem ir vai tiek izmantots kāds no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 (1) 10. pantā norādītajiem zvejas rīkiem un kuri atrodas kādā no minētajā regulā norādītajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem. |
1.2. |
Šo pielikumu nepiemēro kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 10 metriem. Minētajiem kuģiem nav jābūt saņēmušiem zvejas atļaujas, kas izdotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 7. pantu. Šo kuģu zvejas piepūli, izmantojot piemērotas paraugu ņemšanas metodes, novērtē attiecīgās dalībvalstis. |
2. Atļaujas
Ja dalībvalsts to uzskata par lietderīgu, lai panāktu šā zvejas piepūles režīma ilgtspējīgu īstenošanu, tā var noteikt aizliegumu jebkurā ģeogrāfiskajā apgabalā, uz kuru attiecas šis pielikums, zvejot ar reglamentētajiem zvejas rīkiem ikvienam tās karoga kuģim, kam nav reģistrēta šāda zvejas darbība, ja vien dalībvalsts nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā no zvejas tiek izslēgta līdzvērtīga kapacitāte, izteikta kilovatos.
3. Maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle
Regulas (EK) Nr. 676/2007 9. panta 2. punktā minētā maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle šīs regulas 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā precizētajā pārvaldības periodā ir:
Reglamentētais zvejas rīks: BT1+BT2: rāmja traļi (TBB), kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks
Maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle kilovatdienās ICES 4. apakšapgabalā:
Reglamentētais zvejas rīks |
BE |
DK |
DE |
NL |
UK |
BT1 + BT2 |
5 693 620 |
1 432 092 |
1 972 158 |
39 475 162 |
10 568 178 |
4. Pārvaldība
4.1. |
Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 676/2007 9. pantā un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pantā. |
4.2. |
Dalībvalsts var noteikt pārvaldības periodus, kuros atsevišķiem kuģiem vai kuģu grupām iedala visu maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli vai tās daļu. Šādā gadījumā dienu vai stundu skaitu, ko kuģis pārvaldības periodā drīkst pavadīt attiecīgajā apgabalā, nosaka pēc attiecīgās dalībvalsts ieskatiem. Ikvienā šādā pārvaldības periodā attiecīgā dalībvalsts var pārdalīt zvejas piepūli starp atsevišķiem kuģiem vai kuģu grupām. |
4.3. |
Ja dalībvalsts laiku, ko tās karoga kuģiem atļauts pavadīt apgabalā, nosaka stundās, tā turpina dienu izmantojumu mērīt saskaņā ar 4.1. punktā minētajiem nosacījumiem. Pēc Komisijas pieprasījuma attiecīgā dalībvalsts informē par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgajā apgabalā nepieļautu pārmērīgu zvejas piepūles izmantojumu, kas rodas tādējādi, ka kuģis atstāj apgabalu pirms 24 stundu laikposma beigām. |
5. Zvejas piepūles ziņojums
Kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums, piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par minētajā pantā norādīto ģeogrāfisko apgabalu uzskata ICES 4. apakšapgabalu.
6. Attiecīgo datu paziņošana
Dalībvalstis datus par savu zvejas kuģu īstenoto zvejas piepūli nosūta Komisijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu.
(1) Padomes Regula (EK) Nr. 1342/2008 (2008. gada 18. decembris), ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai un atceļ Regulu (EK) Nr. 423/2004 (OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp.).
IIB PIELIKUMS
KUĢU ZVEJAS PIEPŪLE SAISTĪBĀ AR DAŽU HEKA DIENVIDU KRĀJUMU UN NORVĒĢIJAS OMĀRA KRĀJUMU ATJAUNOŠANU ICES 8.c UN 9.a RAJONĀ, IZŅEMOT KADISAS JŪRAS LĪCI
I NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
1. Darbības joma
Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2166/2005 šo pielikumu piemēro Savienības zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir 10 metri vai lielāks, uz kuriem ir vai tiek izmantoti traļi, dāņu vadi vai tiem līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks, un žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir 60 mm vai lielāks, vai grunts āķu jedas, un kuri atrodas ICES 8.c un 9.a rajonā, izņemot Kadisas jūras līci.
2. Definīcijas
Šajā pielikumā:
a) |
“zvejas rīku grupa” ir grupa, kas sastāv no šādām divām zvejas rīku kategorijām:
|
b) |
“reglamentētie zvejas rīki” ir jebkuras šai zvejas rīku grupai piederīgas kategorijas zvejas rīki; |
c) |
“apgabals” ir ICES 8.c un 9.a rajons, izņemot Kadisas jūras līci; |
d) |
“pašreizējais pārvaldības periods” ir šīs regulas 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktais laikposms; |
e) |
“īpaši nosacījumi” ir 6.1. punktā minētie īpašie nosacījumi. |
3. Darbības ierobežojumi
Neskarot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 29. pantu, katra dalībvalsts nodrošina to, ka ar tās karogu kuģojoši Savienības zvejas kuģi, kad uz tiem ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem, attiecīgajā apgabalā pavada ne vairāk kā šā pielikuma III nodaļā paredzēto skaitu dienu.
II NODAĻA
Atļaujas
4. Atļauju saņēmušie kuģi
4.1. |
Dalībvalsts attiecīgajā apgabalā neatļauj zveju ar reglamentētu zvejas rīku nevienam tās karoga kuģim, kam minētajā apgabalā laikā no 2002. līdz 2017. gadam jau nav reģistrēta šāda zvejas darbība, izņemot reģistrētas zvejas darbības, kuras saistītas ar dienu nodošanu starp zvejas kuģiem, ja vien dalībvalsts nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā no zvejas tiek izslēgta līdzvērtīga kapacitāte, izteikta kilovatos. |
4.2. |
Tādas dalībvalsts karoga kuģim, kurai nav kvotu zvejai attiecīgajā apgabalā, neatļauj šajā apgabalā zvejot ar reglamentētu zvejas rīku, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc nodošanas, kas atļauta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu, un iedalītas jūrā pavadāmas dienas saskaņā ar šā pielikuma 11. vai 12. punktu. |
III NODAĻA
Apgabalā pavadāmo dienu skaits, kas iedalīts Savienības zvejas kuģiem
5. Maksimālais dienu skaits
5.1. |
Maksimālais jūrā pavadāmo dienu skaits, ko pašreizējā pārvaldības periodā dalībvalsts var atļaut apgabalā pavadīt tās karoga kuģim, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem, ir noteikts I tabulā. |
5.2. |
Ja kuģis var pierādīt, ka tā heka nozvejas ir mazākas par 8 % no attiecīgajā zvejas reisā nozvejoto zivju kopējā dzīvsvara, šā kuģa karoga dalībvalstij ir atļauts ar minēto zvejas reisu saistītās jūrā pavadītās dienas neatskaitīt no maksimālā jūrā pavadāmo dienu skaita, kas noteikts I tabulā. |
6. Īpaši nosacījumi dienu iedalīšanai
6.1. |
Lai noteiktu maksimālo jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko Savienības zvejas kuģis ar savas karoga dalībvalsts atļauju drīkst atrasties attiecīgajā apgabalā, saskaņā ar I tabulu piemēro šādus īpašos nosacījumus:
|
6.2. |
Ja kuģim pienākas neierobežots dienu skaits tāpēc, ka tas ir izpildījis īpašos nosacījumus, kuģa kopējos izkrāvumos pašreizējā pārvaldības periodā heka izkrāvumi nedrīkst pārsniegt 5 tonnas (dzīvsvars) un Norvēģijas omāra izkrāvumi 2,5 tonnas (dzīvsvars). |
6.3. |
Ja kuģis neievēro kādu no īpašajiem nosacījumiem, tam uzreiz tiek atņemtas tiesības uz papildu dienām, kuru iedalīšana saistīta ar attiecīgo īpašo nosacījumu. |
6.4. |
Šīs nodaļas 6.1. punktā minēto īpašo nosacījumu piemērošanu var nodot no viena kuģa citam vai vairākiem citiem kuģiem, kuri flotē aizstāj minēto kuģi, ja aizstājējkuģis izmanto līdzīgu zvejas rīku un tam nevienā darbības gadā nav reģistrēti heka un Norvēģijas omāra izkrāvumi, kuru svars pārsniedz 6.1. punktā norādīto svaru. I tabula Maksimālais dienu skaits, ko kuģis gadā drīkst pavadīt apgabalā (pa zvejas rīku grupām)
|
7. Kilovatdienu sistēma
7.1. |
Dalībvalsts tai iedalīto zvejas piepūli var pārvaldīt saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Saskaņā ar šo sistēmu dalībvalsts attiecībā uz jebkuru no I tabulā minētajiem reglamentētajiem zvejas rīkiem un īpašajiem nosacījumiem var atļaut kuģim pavadīt apgabalā maksimālo dienu skaitu, kas atšķiras no minētajā tabulā noteiktā skaita, ar noteikumu, ka tiek ievērots reglamentētajam zvejas rīkam un īpašajiem nosacījumiem atbilstošais kopējais kilovatdienu skaits. |
7.2. |
Šis kopējais kilovatdienu skaits ir vienāds ar visu to individuālo zvejas piepūļu summu, kas iedalītas attiecīgās dalībvalsts karoga kuģiem, kuri drīkst izmantot reglamentētos zvejas rīkus un, attiecīgā gadījumā īpašos nosacījumus. Šādu individuālo zvejas piepūli izsaka kilovatdienās, katra kuģa dzinēja jaudu reizinot ar jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko šāds kuģis varētu izmantot saskaņā ar I tabulu, ja 7.1. punkts netiktu piemērots. Ja saskaņā ar I tabulu dienu skaits nav ierobežots, attiecīgais dienu skaits, ko kuģis var izmantot, ir 360 dienas. |
7.3. |
Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 7.1. punktā minēto sistēmu, iesniedz Komisijai pieprasījumu par I tabulā minētajiem reglamentētajiem zvejas rīkiem un īpašajiem nosacījumiem kopā ar elektroniska formāta ziņojumiem, kuros izklāstīti aprēķini, kuru pamatā ir:
|
7.4. |
Pamatojoties uz minēto pieprasījumu, Komisija novērtē, vai 7. punktā minētie nosacījumi ir izpildīti, un attiecīgā gadījumā var atļaut attiecīgajai dalībvalstij izmantot 7.1. punktā minēto sistēmu. |
8. Papildu dienu iedalīšana par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu
8.1. |
Pamatojoties uz zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu, kas iepriekšējā pārvaldības periodā notikusi saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1198/2006 (1) 23. pantu vai Padomes Regulu (EK) Nr. 744/2008 (2), Komisija var iedalīt dalībvalstij jūrā pavadāmas papildu dienas, kad ar savas karoga dalībvalsts atļauju apgabalā var atrasties kuģis, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem. Pēc attiecīgās dalībvalsts rakstiska un pienācīgi pamatota lūguma Komisija var individuāli izskatīt citus zvejas darbību pilnīgas izbeigšanas gadījumus, kurus izraisījuši jebkādi citi apstākļi. Šādā rakstiskā lūgumā norāda attiecīgos kuģus un par katru no tiem apliecina, ka tie vairs nekad neatsāks zvejas darbības. |
8.2. |
Kilovatdienās izteiktu zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenojuši zvejas darbību izbeigušie kuģi, kuri izmantoja reglamentētus zvejas rīkus, dala ar zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenojuši visi kuģi, kuri izmantoja minētos zvejas rīkus. Jūrā pavadāmo papildu dienu skaitu aprēķina, šādi iegūto koeficientu reizinot ar to dienu skaitu, kas būtu iedalītas saskaņā ar I tabulu. Minētā aprēķina rezultātu noapaļo līdz tuvākajai pilnajai dienai. |
8.3. |
Šīs nodaļas 8.1. un 8.2. punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts saskaņā ar 3. vai 6.4. punktu vai ja zvejas darbību izbeigšana jau iepriekšējos gados ir izmantota, lai iegūtu jūrā pavadāmas papildu dienas. |
8.4. |
Dalībvalsts, kas vēlas izmantot saskaņā ar 8.1. punktu iedalītas dienas, pašreizējā pārvaldības periodā līdz 15. jūnijam iesniedz Komisijai pieprasījumu un elektroniska formāta ziņojumus, kuros par I tabulā norādīto zvejas rīku grupu un īpašajiem nosacījumiem ietverti aprēķini, kuru pamatā ir:
|
8.5. |
Pamatojoties uz šādu dalībvalsts pieprasījumu, Komisija ar īstenošanas aktiem var iedalīt minētajai dalībvalstij vairākas dienas papildus dienu skaitam, kas minētajai dalībvalstij noteikts 5.1. punktā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 42. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. |
8.6. |
Dalībvalsts pašreizējā pārvaldības periodā var pārdalīt šīs jūrā pavadāmās papildu dienas visiem kuģiem vai daļai kuģu, kas paliek flotē un drīkst izmantot reglamentētos zvejas rīkus. Papildu dienas, kas bija iedalītas zvejas darbības izbeigušam kuģim, kurš atbilda 6.1. punkta a) vai b) apakšpunktā minētajam īpašajam nosacījumam, nedrīkst iedalīt kuģim, kurš turpina aktīvu darbību, bet īpašajam nosacījumam neatbilst. |
8.7. |
Ja Komisija par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu iepriekšējā pārvaldības periodā iedala jūrā pavadāmas papildu dienas, maksimālo dienu skaitu, kas dalībvalstij un zvejas rīkam norādīts I tabulā, attiecīgi koriģē pašreizējam pārvaldības periodam. |
9. Papildu dienu iedalīšana par zinātnisko novērotāju pastiprinātu izvietošanu
9.1. |
Pamatojoties uz pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu, ko īsteno sadarbībā starp zinātniekiem un zvejniecības nozari, Komisija dalībvalstīm var iedalīt trīs papildu dienas, ko apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem. Šādā programmā galvenā uzmanība ir pievērsta izmetumu apjomam un nozvejas sastāvam, un tā pārsniedz datu vākšanas prasības, kuras noteiktas Padomes Regulā (EK) Nr. 199/2008 (3) un tās īstenošanas noteikumos, kas piemērojami valsts programmām. |
9.2. |
Zinātniskie novērotāji ir neatkarīgi no kuģa īpašnieka, kapteiņa un ikviena apkalpes locekļa. |
9.3. |
Dalībvalsts, kas vēlas izmantot saskaņā ar 9.1. punktu iedalītas dienas, iesniedz Komisijai apstiprināšanai pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmas aprakstu. |
9.4. |
Pamatojoties uz minēto aprakstu un apspriedusies ar ZZTEK, Komisija ar īstenošanas aktiem var iedalīt attiecīgajai dalībvalstij vairākas dienas papildus dienu skaitam, kurš 5.1. punktā noteikts minētajai dalībvalstij un kuģiem, apgabalam un zvejas rīkam, ko aptver pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programma. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 42. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. |
9.5. |
Ja Komisija iepriekš ir apstiprinājusi dalībvalsts iesniegtu pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu un attiecīgā dalībvalsts vēlas turpināt to piemērot bez izmaiņām, tā informē Komisiju par minētās programmas turpināšanu, un to dara četras nedēļas pirms tā laikposma sākuma, uz kuru attiecas programma. |
IV NODAĻA
Pārvaldība
10. Vispārīgs pienākums
Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantā un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pantā.
11. Pārvaldības periodi
11.1. |
Dalībvalsts I tabulā noteikto apgabalā pavadāmo dienu skaitu var sadalīt pārvaldības periodos, kas ilgst vienu vai vairākus kalendāra mēnešus. |
11.2. |
Dienu vai stundu skaitu, ko kuģis drīkst pavadīt apgabalā pārvaldības periodā, nosaka attiecīgā dalībvalsts. |
11.3. |
Ja laiku, ko tās karoga kuģiem ir atļauts pavadīt apgabalā, dalībvalsts nosaka stundās, šī dalībvalsts turpina dienu izmantojumu mērīt saskaņā ar 10. punktu. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts informē par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgajā apgabalā nepieļautu pārmērīgu dienu izmantojumu, kas rodas tāpēc, ka kuģis atstāj apgabalu pirms 24 stundu laikposma beigām. |
V NODAĻA
Apmaiņa ar iedalīto zvejas piepūli
12. Dienu nodošana starp vienas dalībvalsts karoga zvejas kuģiem
12.1. |
Dalībvalsts var atļaut ikvienam tās karoga zvejas kuģim nodot tam iedalītās apgabalā pavadāmās dienas citam tās karoga zvejas kuģim, ja kuģa saņemto dienu skaita un kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājums (kilovatdienas) ir vienāds ar vai mazāks par dienas nododošā kuģa nodoto dienu skaita un šā kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu. Kuģa dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta Savienības zvejas flotes reģistrā. |
12.2. |
Saskaņā ar 12.1. punktu nodoto apgabalā pavadāmo dienu kopējais skaits, reizināts ar dienas nododošā kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nav lielāks par vidējo gadā reģistrēto dienu skaitu, ko apgabalā pavadījis dienas nododošais kuģis un ko apstiprina ieraksti zvejas žurnālā 6.1. punkta a) apakšpunktā noteiktajos gados, reizinātu ar minētā kuģa dzinēja jaudu kilovatos. |
12.3. |
Dienu nodošana, kas aprakstīta 12.1. punktā, ir atļauta tikai starp kuģiem, kuri izmanto kādu no reglamentētajiem zvejas rīkiem, un tikai tajā pašā pārvaldības periodā. |
12.4. |
Dienu nodošana ir atļauta tikai kuģiem, kas izmanto zvejas dienas, kuras iedalītas bez īpašiem nosacījumiem. |
12.5. |
Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju par nodotajām dienām. Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt šajā punktā minētās informācijas vākšanai un nosūtīšanai izmantojamās izklājlapas formātu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 42. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. |
13. Dienu nodošana starp dažādu dalībvalstu karoga zvejas kuģiem
Dalībvalstis var atļaut apgabalā pavadāmas dienas tajā pašā pārvaldības periodā un apgabalā nodot starp jebkuriem to karoga zvejas kuģiem ar noteikumu, ka mutatis mutandis piemēro 4.1., 4.2. un 12. punktu. Ja dalībvalstis nolemj atļaut dienu nodošanu, tās pirms nodošanas nosūta Komisijai sīkas ziņas par nodošanu, norādot nododamo dienu skaitu, zvejas piepūli un, attiecīgā gadījumā, ar to saistītās nozvejas kvotas.
VI NODAĻA
Ziņošanas pienākumi
14. Zvejas piepūles ziņojums
Kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums, piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par minētajā pantā norādīto ģeogrāfisko apgabalu uzskata šā pielikuma 2. punktā noteikto apgabalu.
15. Attiecīgo datu vākšana
Pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto apgabalā pavadāmo zvejas dienu pārvaldībai, dalībvalstis katru ceturksni savāc informāciju par kopējo zvejas piepūli, kas apgabalā īstenota ar velkamiem zvejas rīkiem un stacionāriem zvejas rīkiem, un par zvejas piepūli, ko apgabalā īstenojuši kuģi, kuri izmanto dažāda veida zvejas rīkus, un par šo kuģu dzinēju jaudu (kilovatdienās).
16. Attiecīgo datu paziņošana
Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis, uz Komisijas norādītu elektroniskā pasta adresi nosūtot atbilstīgi II un III tabulai sagatavotu izklājlapu, Komisijai paziņo 15. punktā minētos datus. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis IV un V tabulā norādītajā datu formātā nosūta Komisijai detalizētu informāciju par iedalīto un īstenoto zvejas piepūli, aptverot visu pašreizējo un iepriekšējo pārvaldības periodu vai to daļas.
II tabula
Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par kilovatdienām (pa pārvaldības periodiem)
Dalībvalsts |
Zvejas rīks |
Pārvaldības periods |
Summārā uzkrājuma zvejas piepūles deklarācija |
(1) |
(2) |
(3) |
(4) |
III tabula
Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par kilovatdienām (pa pārvaldības periodiem)
Lauka nosaukums |
Maksimālais zīmju/ciparu skaits |
Līdzināšana (4) L (pie kreisās malas) / R (pie labās malas) |
Definīcija un piezīmes |
||||||||
|
3 |
|
Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts |
||||||||
|
2 |
|
Viens no šādiem zvejas rīku veidiem:
|
||||||||
|
4 |
|
Viens pārvaldības periods laikā no 2006. gada pārvaldības perioda līdz pašreizējam pārvaldības periodam |
||||||||
|
7 |
R |
Summārā uzkrājuma zvejas piepūle, kas izteikta kilovatdienās un īstenota no 1. februāra līdz 31. janvārim attiecīgajā pārvaldības periodā |
IV tabula
Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par kuģiem
Dalībvalsts |
CFR |
Ārējais marķējums |
Pārvaldības perioda ilgums |
Paziņotais zvejas rīks |
Īpašs nosacījums, ko piemēro paziņotajam zvejas rīkam |
Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto zvejas rīku |
Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais zvejas rīks |
Dienu nodošana |
||||||||||||
Nr. 1 |
Nr. 2 |
Nr. 3 |
… |
Nr. 1 |
Nr. 2 |
Nr. 3 |
… |
Nr. 1 |
Nr. 2 |
Nr. 3 |
… |
Nr. 1 |
Nr. 2 |
Nr. 3 |
… |
|
||||
(1) |
(2) |
(3) |
(4) |
(5) |
(5) |
(5) |
(5) |
(6) |
(6) |
(6) |
(6) |
(7) |
(7) |
(7) |
(7) |
(8) |
(8) |
(8) |
(8) |
(9) |
V tabula
Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par kuģiem
Lauka nosaukums |
Maksimālais zīmju/ciparu skaits |
Līdzināšana (5) L (pie kreisās malas) / R (pie labās malas) |
Definīcija un piezīmes |
||||||||
|
3 |
|
Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts |
||||||||
|
12 |
|
Savienības zvejas flotes reģistra (CFR) numurs Unikāls zvejas kuģa identifikācijas numurs Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), aiz kuras norāda identifikācijas sēriju (9 zīmes). Ja sērijā ir mazāk par 9 zīmēm, kreisajā pusē to papildina ar nullēm. |
||||||||
|
14 |
L |
Saskaņā ar Īstenošanas regulu Nr. (ES) Nr. 404/2011 (6) |
||||||||
|
2 |
L |
Pārvaldības perioda ilgums, izteikts mēnešos |
||||||||
|
2 |
L |
Viens no šādiem zvejas rīku veidiem:
|
||||||||
|
2 |
L |
Norāda, kuru no IIB pielikuma 6.1. punkta a) vai b) apakšpunktā norādītajiem īpašajiem nosacījumiem piemēro, ja piemēro kādu no tiem |
||||||||
|
3 |
L |
Dienu skaits, kurās kuģim saskaņā ar IIB pielikumu ir tiesības izvēlēties zvejas rīkus, un paziņotā pārvaldības perioda ilgums |
||||||||
|
3 |
L |
Dienu skaits, ko kuģis paziņotajā pārvaldības periodā ir faktiski pavadījis apgabalā, izmantodams zvejas rīku, kas atbilst paziņotajam zvejas rīkam |
||||||||
|
4 |
L |
Attiecībā uz nodotajām dienām norāda “– nodoto dienu skaits” un attiecībā uz saņemtajām dienām norāda “+ nodoto dienu skaits” |
(1) Padomes Regula (EK) Nr. 1198/2006 (2006. gada 27. jūlijs) par Eiropas Zivsaimniecības fondu (OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.).
(2) Padomes Regula (EK) Nr. 744/2008 (2008. gada 24. jūlijs), ar ko izveido īpašu pagaidu darbību ekonomikas krīzes skarto Eiropas Kopienas zvejas flotu pārstrukturēšanas veicināšanai (OV L 202, 31.7.2008., 1. lpp.).
(3) Padomes Regula (EK) Nr. 199/2008 (2008. gada 25. februāris) par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā padoma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku (OV L 60, 5.3.2008., 1. lpp.).
(4) Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.
(5) Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.
(6) Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 404/2011 (2011. gada 8. aprīlis), ar kuru pieņem sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (OV L 112, 30.4.2011., 1. lpp.).
IIC PIELIKUMS
KUĢU ZVEJAS PIEPŪLE SAISTĪBĀ AR LAMANŠA RIETUMU DAĻAS JŪRASMĒLES KRĀJUMU PĀRVALDĪBU ICES 7.e RAJONĀ
I NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
1. Darbības joma
1.1. |
Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 509/2007 šo pielikumu piemēro Savienības zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir 10 metri vai lielāks, uz kuriem ir vai tiek izmantoti rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks, un stacionāri tīkli, tostarp žaunu tīkli, vairāksienu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir 220 mm vai mazāks, un kuri atrodas ICES 7.e rajonā. |
1.2. |
Kuģus, kas zvejo ar stacionāriem tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir 120 mm vai lielāks, un kas saskaņā ar trīs iepriekšējo gadu laikā reģistrētajām zvejas darbībām ir nozvejojuši mazāk nekā 300 kg jūrasmēļu (dzīvsvars) gadā, no šā pielikuma piemērošanas atbrīvo ar šādiem nosacījumiem:
Ja kāds no šiem nosacījumiem nav izpildīts, uz minētajiem kuģiem tūlīt pārtrauc attiecināt atbrīvojumu no šā pielikuma piemērošanas. |
2. Definīcijas
Šajā pielikumā piemēro šādas definīcijas:
a) |
“zvejas rīku grupa” ir grupa, kas sastāv no šādām divām zvejas rīku kategorijām:
|
b) |
“reglamentētie zvejas rīki” ir jebkuras šai zvejas rīku grupai piederīgas kategorijas zvejas rīki; |
c) |
“apgabals” ir ICES 7.e rajons; |
d) |
“pašreizējais pārvaldības periods” ir laikposms no 2018. gada 1. februāra līdz 2019. gada 31. janvārim. |
3. Darbības ierobežojumi
Neskarot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 29. pantu, katra dalībvalsts nodrošina to, ka ar tās karogu kuģojoši un Savienībā reģistrēti Savienības zvejas kuģi, kad uz tiem ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem, attiecīgajā apgabalā pavada ne vairāk kā šā pielikuma III nodaļā paredzēto skaitu dienu.
II NODAĻA
Atļaujas
4. Atļauju saņēmušie kuģi
4.1 |
Dalībvalsts attiecīgajā apgabalā neatļauj zveju ar reglamentētu zvejas rīku nevienam tās karoga kuģim, kam minētajā apgabalā laikā no 2002. līdz 2017. gadam jau nav reģistrēta šāda zvejas darbība, izņemot reģistrētas zvejas darbības, kuras saistītas ar dienu nodošanu starp zvejas kuģiem, ja vien dalībvalsts nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā no zvejas tiek izslēgta līdzvērtīga kapacitāte, izteikta kilovatos. |
4.2 |
Tomēr kuģim, kas reģistrēts izmantojam reglamentētu zvejas rīku, var atļaut izmantot citādu zvejas rīku, ja otrā minētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaits ir lielāks par vai vienāds ar reglamentētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaitu. |
4.3 |
Tādas dalībvalsts karoga kuģim, kurai nav kvotu zvejai attiecīgajā apgabalā, neatļauj šajā apgabalā zvejot ar reglamentētu zvejas rīku, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc nodošanas, kas atļauta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu, un iedalītas jūrā pavadāmas dienas saskaņā ar šā pielikuma 10. vai 11. punktu. |
III NODAĻA
Apgabalā pavadāmo dienu skaits, kas iedalīts Savienības zvejas kuģiem
5. Maksimālais dienu skaits
Maksimālais jūrā pavadāmo dienu skaits, ko pašreizējā pārvaldības periodā dalībvalsts var atļaut apgabalā pavadīt tās karoga kuģim, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem, ir noteikts I tabulā.
I tabula
Maksimālais dienu skaits, ko kuģis gadā drīkst pavadīt apgabalā (pa zvejas rīku grupām)
Reglamentētais zvejas rīks |
Maksimālais dienu skaits |
|
Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 80 mm |
BE |
176 |
FR |
188 |
|
UK |
222 |
|
Stacionāri tīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≤ 220 mm |
BE |
176 |
FR |
191 |
|
UK |
176 |
6. Kilovatdienu sistēma
6.1. |
Dalībvalsts tai iedalīto zvejas piepūli pašreizējā pārvaldības periodā var pārvaldīt saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Saskaņā ar šo sistēmu dalībvalsts attiecībā uz jebkuru no I tabulā minētajiem reglamentētajiem zvejas rīkiem var atļaut kuģim pavadīt apgabalā maksimālo dienu skaitu, kas atšķiras no minētajā tabulā noteiktā skaita, ar noteikumu, ka tiek ievērots reglamentētajam zvejas rīkam atbilstošais kopējais kilovatdienu skaits. |
6.2. |
Šis kopējais kilovatdienu skaits ir vienāds ar visu to individuālo zvejas piepūļu summu, kas iedalītas attiecīgās dalībvalsts karoga kuģiem, kuri drīkst izmantot reglamentēto zvejas rīku. Šādu individuālo zvejas piepūli izsaka kilovatdienās, katra kuģa dzinēja jaudu reizinot ar jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko šāds kuģis varētu izmantot saskaņā ar I tabulu, ja 6.1. punkts netiktu piemērots. |
6.3. |
Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 6.1. punktā minēto sistēmu, iesniedz Komisijai pieprasījumu par I tabulā minētajiem reglamentētajiem zvejas rīkiem, kā arī elektroniska formāta ziņojumus ar aprēķiniem, kuru pamatā ir:
|
6.4. |
Pamatojoties uz minēto pieprasījumu, Komisija novērtē, vai 6. punkta nosacījumi ir izpildīti, un attiecīgā gadījumā var atļaut dalībvalstij izmantot 6.1. punktā minēto sistēmu. |
7. Papildu dienu iedalīšana par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu
7.1. |
Pamatojoties uz zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu, kas iepriekšējā pārvaldības periodā notikusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1198/2006 23. pantu vai Regulu (EK) Nr. 744/2008, Komisija var iedalīt dalībvalstij jūrā pavadāmas papildu dienas, kad ar savas karoga dalībvalsts atļauju apgabalā drīkst atrasties kuģis, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem. Pēc attiecīgās dalībvalsts rakstiska un pienācīgi pamatota lūguma Komisija var individuāli izskatīt citus zvejas darbību pilnīgas izbeigšanas gadījumus, kurus izraisījuši jebkādi citi apstākļi. Šādā rakstiskā lūgumā norāda attiecīgos kuģus un par katru no tiem apliecina, ka tie vairs nekad neatsāks zvejas darbības. |
7.2. |
Kilovatdienās izteiktu zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenojuši zvejas darbību izbeigušie kuģi, kuri izmantoja konkrētas grupas zvejas rīkus, dala ar zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenojuši visi kuģi, kuri izmantoja minētās grupas zvejas rīkus. Jūrā pavadāmo papildu dienu skaitu aprēķina, šādi iegūto koeficientu reizinot ar to dienu skaitu, kas būtu iedalītas saskaņā ar I tabulu. Minētā aprēķina rezultātu noapaļo līdz tuvākajai pilnajai dienai. |
7.3. |
Šīs nodaļas 7.1. un 7.2. punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts saskaņā ar 4.2. punktu vai ja zvejas darbību izbeigšana jau iepriekšējos gados ir izmantota, lai iegūtu jūrā pavadāmas papildu dienas. |
7.4. |
Dalībvalsts, kas vēlas izmantot saskaņā ar 7.1. punktu iedalītas dienas, pašreizējā pārvaldības periodā līdz 15. jūnijam iesniedz Komisijai pieprasījumu un elektroniska formāta ziņojumus, kuros par I tabulā norādīto zvejas rīku grupu ietverti aprēķini, kuru pamatā ir:
|
7.5. |
Pamatojoties uz šādu dalībvalsts pieprasījumu, Komisija ar īstenošanas aktiem var iedalīt minētajai dalībvalstij vairākas dienas papildus dienu skaitam, kas minētajai dalībvalstij noteikts 5. punktā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 42. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. |
7.6. |
Dalībvalsts pašreizējā pārvaldības periodā var pārdalīt šīs jūrā pavadāmās papildu dienas visiem kuģiem vai daļai kuģu, kas paliek flotē un drīkst izmantot reglamentētos zvejas rīkus. |
7.7. |
Ja Komisija par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu iepriekšējā pārvaldības periodā iedala jūrā pavadāmas papildu dienas, maksimālo dienu skaitu, kas dalībvalstij un zvejas rīkam norādīts I tabulā, attiecīgi koriģē pašreizējam pārvaldības periodam. |
8. Papildu dienu iedalīšana par zinātnisko novērotāju pastiprinātu izvietošanu
8.1. |
Pamatojoties uz pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu, ko īsteno sadarbībā starp zinātniekiem un zvejniecības nozari, Komisija no 2018. gada 1. februāra līdz 2019. gada 31. janvārim dalībvalstij var iedalīt trīs papildu dienas, ko apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem. Šādā programmā galvenā uzmanība ir pievērsta izmetumu apjomam un nozvejas sastāvam, un tā pārsniedz datu vākšanas prasības, kuras noteiktas Regulā (EK) Nr. 199/2008 un tās īstenošanas noteikumos, kas piemērojami valsts programmām. |
8.2. |
Zinātniskie novērotāji ir neatkarīgi no zvejas kuģa īpašnieka, kapteiņa un ikviena apkalpes locekļa. |
8.3. |
Dalībvalsts, kas vēlas izmantot saskaņā ar 8.1. punktu iedalītas dienas, iesniedz Komisijai apstiprināšanai pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmas aprakstu. |
8.4. |
Pamatojoties uz minēto aprakstu un apspriedusies ar ZZTEK, Komisija ar īstenošanas aktiem var iedalīt attiecīgajai dalībvalstij vairākas dienas papildus dienu skaitam, kurš 5. punktā noteikts minētajai dalībvalstij un kuģiem, apgabalam un zvejas rīkam, ko aptver pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programma. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 42. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. |
8.5. |
Ja Komisija iepriekš ir apstiprinājusi dalībvalsts iesniegtu pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu un attiecīgā dalībvalsts vēlas turpināt to piemērot bez izmaiņām, tā informē Komisiju par minētās programmas turpināšanu, un to dara četras nedēļas pirms tā laikposma sākuma, uz kuru attiecas programma. |
IV NODAĻA
Pārvaldība
9. Vispārīgs pienākums
Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pantu.
10. Pārvaldības periodi
10.1. |
Dalībvalsts I tabulā noteikto apgabalā pavadāmo dienu skaitu var sadalīt pārvaldības periodos, kas ilgst vienu vai vairākus kalendāra mēnešus. |
10.2. |
Dienu vai stundu skaitu, ko kuģis drīkst pavadīt apgabalā pārvaldības periodā, nosaka attiecīgā dalībvalsts. |
10.3. |
Ja laiku, ko tās karoga kuģiem ir atļauts pavadīt apgabalā, dalībvalsts nosaka stundās, šī dalībvalsts turpina dienu izmantojumu mērīt saskaņā ar 9. punktu. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts informē par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgajā apgabalā nepieļautu pārmērīgu dienu izmantojumu, kas rodas tāpēc, ka kuģis atstāj apgabalu pirms 24 stundu laikposma beigām. |
V NODAĻA
Apmaiņa ar iedalīto zvejas piepūli
11. Dienu nodošana starp vienas dalībvalsts karoga zvejas kuģiem
11.1. |
Dalībvalsts var atļaut ikvienam tās karoga zvejas kuģim nodot tam iedalītās apgabalā pavadāmās dienas citam tās karoga zvejas kuģim, ja kuģa saņemto dienu skaita un kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājums (kilovatdienas) ir vienāds ar vai mazāks par dienas nododošā kuģa nodoto dienu skaita un šā kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu. Kuģa dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta Savienības zvejas flotes reģistrā. |
11.2. |
Kopējais attiecīgajā apgabalā pavadāmo dienu skaits, kas nodots saskaņā ar 11.1. punktu, reizināts ar dienas nododošā kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nav lielāks par vidējo gadā reģistrēto dienu skaitu, ko apgabalā pavadījis dienas nododošais kuģis un ko apstiprina ieraksti zvejas žurnālā 2001., 2002., 2003., 2004. un 2005. gadā, reizinātu ar minētā kuģa dzinēja jaudu kilovatos. |
11.3. |
Dienu nodošana, kas aprakstīta 11.1. punktā, ir atļauta tikai starp kuģiem, kuri izmanto kādu no reglamentētajiem zvejas rīkiem, un tikai tajā pašā pārvaldības periodā. |
11.4. |
Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju par nodotajām dienām. Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt šajā punktā minētās informācijas vākšanai un nosūtīšanai izmantojamās izklājlapas formātu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 42. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. |
12. Dienu nodošana starp dažādu dalībvalstu karoga zvejas kuģiem
Dalībvalstis var atļaut apgabalā pavadāmas dienas tajā pašā pārvaldības periodā un apgabalā nodot starp jebkuriem to karoga zvejas kuģiem, ja mutatis mutandis piemēro 4.2., 4.4., 5., 6. un 10. punktu. Ja dalībvalstis nolemj atļaut dienu nodošanu, tās pirms nodošanas nosūta Komisijai sīkas ziņas par nodošanu, norādot nododamo dienu skaitu, zvejas piepūli un, attiecīgā gadījumā, ar to saistītās nozvejas kvotas.
VI NODAĻA
Ziņošanas pienākumi
13. Zvejas piepūles ziņojums
Kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums, piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par minētajā pantā norādīto ģeogrāfisko apgabalu uzskata šā pielikuma 2. punktā noteikto apgabalu.
14. Attiecīgo datu vākšana
Pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto apgabalā pavadāmo zvejas dienu pārvaldībai, dalībvalstis katru ceturksni savāc informāciju par kopējo zvejas piepūli, kas apgabalā īstenota ar velkamiem zvejas rīkiem un stacionāriem zvejas rīkiem, un par zvejas piepūli, ko apgabalā īstenojuši kuģi, kuri izmanto dažāda veida zvejas rīkus, un par šo kuģu dzinēju jaudu (kilovatdienās).
15. Attiecīgo datu paziņošana
Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis dara Komisijai zināmus 14. punktā norādītos datus, nosūtot atbilstīgi II un III tabulai sagatavotu izklājlapu uz attiecīgo elektroniskā pasta adresi, kuru Komisija norāda dalībvalstīm. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis IV un V tabulā norādītajā datu formātā nosūta Komisijai detalizētu informāciju par iedalīto un īstenoto zvejas piepūli, aptverot visu 2016. un 2017. gada pārvaldības periodu vai tā daļas.
II tabula
Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par kilovatdienām (pa pārvaldības periodiem)
Dalībvalsts |
Zvejas rīks |
Pārvaldības periods |
Summārā uzkrājuma zvejas piepūles deklarācija |
(1) |
(2) |
(3) |
(4) |
III tabula
Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par kilovatdienām (pa pārvaldības periodiem)
Lauka nosaukums |
Maksimālais zīmju/ciparu skaits |
Līdzināšana (1) L (pie kreisās malas)/R (pie labās malas) |
Definīcija un piezīmes |
||||||||
|
3 |
|
Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts |
||||||||
|
2 |
|
Viens no šādiem zvejas rīku veidiem:
|
||||||||
|
4 |
|
Viens gads laikā no 2006. gada pārvaldības perioda līdz pašreizējam pārvaldības periodam |
||||||||
|
7 |
R |
Summārā uzkrājuma zvejas piepūle, kas izteikta kilovatdienās un īstenota no 1. februāra līdz 31. janvārim attiecīgajā pārvaldības periodā |
IV tabula
Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par kuģiem
Dalībvalsts |
CFR |
Ārējais marķējums |
Pārvaldības perioda ilgums |
Paziņotais zvejas rīks |
Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto zvejas rīku |
Dienu skaits, kurās ir izmantots paziņotais zvejas rīks |
Dienu nodošana |
|||||||||
Nr. 1 |
Nr. 2 |
Nr. 3 |
… |
Nr. 1 |
Nr. 2 |
Nr. 3 |
… |
Nr. 1 |
Nr. 2 |
Nr. 3 |
… |
|||||
(1) |
(2) |
(3) |
(4) |
(5) |
(5) |
(5) |
(5) |
(6) |
(6) |
(6) |
(6) |
(7) |
(7) |
(7) |
(7) |
(8) |
V tabula
Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par kuģiem
Lauka nosaukums |
Maksimālais zīmju/ciparu skaits |
Līdzināšana (2) L (pie kreisās malas)/ R (pie labās malas) |
Definīcija un piezīmes |
||||||||
|
3 |
|
Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts |
||||||||
|
12 |
|
Savienības zvejas flotes reģistra (CFR) numurs Unikāls zvejas kuģa identifikācijas numurs Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), aiz kuras norāda identifikācijas sēriju (9 zīmes). Ja sērijā ir mazāk par 9 zīmēm, kreisajā pusē to papildina ar nullēm. |
||||||||
|
14 |
L |
Saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1381/87 |
||||||||
|
2 |
L |
Pārvaldības perioda ilgums, izteikts mēnešos |
||||||||
|
2 |
L |
Viens no šādiem zvejas rīku veidiem:
|
||||||||
|
3 |
L |
Dienu skaits, kurās kuģim saskaņā ar IIC pielikumu ir tiesības izvēlēties zvejas rīkus, un paziņotā pārvaldības perioda ilgums |
||||||||
|
3 |
L |
Dienu skaits, ko kuģis paziņotajā pārvaldības periodā ir faktiski pavadījis apgabalā, izmantodams zvejas rīku, kas atbilst paziņotajam zvejas rīkam |
||||||||
|
4 |
L |
Attiecībā uz nodotajām dienām norāda “– nodoto dienu skaits” un attiecībā uz saņemtajām dienām norāda “+ nodoto dienu skaits” |
(1) Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.
(2) Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.
IID PIELIKUMS
TŪBĪŠU PĀRVALDĪBAS APGABALI ICES 2.a, 3.a RAJONĀ UN ICES 4.
APAKŠAPGABALĀ Lai pārvaldītu IA pielikumā noteiktās tūbīšu zvejas iespējas ICES 2.a, 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā, ir noteikti un šā pielikuma papildinājumā attēloti šādi pārvaldības apgabali, kuros piemēro īpašus nozvejas limitus.
Tūbīšu pārvaldības apgabals |
ICES statistiskie taisnstūri |
1r |
31–33 E9–F4; 33 F5; 34–37 E9–F6; 38–40 F0–F5; 41 F4–F5 |
2r |
35 F7–F8; 36 F7–F9; 37 F7–F8; 38-41 F6–F8; 42 F6–F9; 43 F7–F9; 44 F9–G0; 45 G0–G1; 46 G1 |
3r |
41–46 F1–F3; 42–46 F4–F5; 43–46 F6; 44–46 F7–F8; 45–46 F9; 46–47 G0; 47 G1 un 48 G0 |
4 |
38–40 E7–E9 un 41–46 E6–F0 |
5r |
47–52 F1–F5 |
6 |
41–43 G0–G3; 44 G1 |
7r |
47–52 E6–F0 |
IID pielikuma 1. papildinājums
TŪBĪŠU PĀRVALDĪBAS APGABALI
III PIELIKUMS
ZVEJAS ATĻAUJU MAKSIMĀLAIS SKAITS SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢIEM, KAS ZVEJO TREŠO VALSTU ŪDEŅOS
Zvejas apgabals |
Zvejniecība |
Zvejas atļauju skaits |
Zvejas atļauju sadalījums dalībvalstīm |
Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits |
|
Norvēģijas ūdeņi un zvejas zona ap Jana Majena salu |
Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00′ N |
77 |
DK |
25 |
57 |
DE |
5 |
||||
FR |
1 |
||||
IE |
8 |
||||
NL |
9 |
||||
PL |
1 |
||||
SV |
10 |
||||
UK |
18 |
||||
Bentiskās sugas, uz ziemeļiem no 62° 00′ N |
80 |
DE |
16 |
50 |
|
IE |
1 |
||||
ES |
20 |
||||
FR |
18 |
||||
PT |
9 |
||||
UK |
14 |
||||
Nav piešķirtas |
2 |
||||
Makrele (1) |
Nepiemēro |
Nepiemēro |
70 |
||
Rūpnieciskās zvejas sugas, uz dienvidiem no 62° 00′ N |
480 |
DK |
450 |
150 |
|
UK |
30 |
||||
Fēru Salu ūdeņi |
Visas zvejniecības, kurās kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām, zvejo ar trali zonā starp 12. un 21. jūdzi no Fēru Salu bāzes līnijām |
26 |
BE |
0 |
13 |
DE |
4 |
||||
FR |
4 |
||||
UK |
18 |
||||
Mencas un pikšas specializētā zveja ar zvejas rīkiem, kuru minimālais linuma acs izmērs ir 135 mm, tikai apgabalā uz dienvidiem no 62° 28′ N un uz austrumiem no 6° 30′ W |
8 (2) |
Nepiemēro |
4 |
||
Zveja ar trali ārpus 21 jūdzes zonas no Fēru Salu bāzes līnijas. Apgabalā starp 61° 20′ N un 62° 00′ N un 12. un 21. jūdzi no bāzes līnijām šie kuģi darboties drīkst laikposmā no 1. marta līdz 31. maijam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim |
70 |
BE |
0 |
26 |
|
DE |
10 |
||||
FR |
40 |
||||
UK |
20 |
||||
Zilās jūras līdakas zveja ar trali, kura minimālais linuma acs izmērs ir 100 mm, apgabalā uz dienvidiem no 61° 30′ N un uz rietumiem no 9° 00′ W, apgabalā starp 7° 00′ W un 9° 00′ W uz dienvidiem no 60° 30′ N un apgabalā uz dienvidrietumiem no līnijas, kas savieno 60° 30′ N, 7° 00′ W un 60° 00′ N, 6° 00′ W |
70 |
DE (3) |
8 |
20 (4) |
|
FR (3) |
12 |
||||
Specializētā saidas zveja ar trali, kura minimālais linuma acs izmērs ir 120 mm, ar iespēju izmantot ap āmi apliktas ierobežojošās stropes |
70 |
Nepiemēro |
22 (4) |
||
Putasu zveja. Zvejas atļauju kopējo skaitu var palielināt par četriem kuģiem, lai veidotu kuģu pārus, ja Fēru Salu iestādes ievieš īpašus noteikumus par piekļuvi apgabalam ar nosaukumu “galvenais putasu zvejas apgabals” |
34 |
DE |
2 |
20 |
|
DK |
5 |
||||
FR |
4 |
||||
NL |
6 |
||||
UK |
7 |
||||
SE |
1 |
||||
ES |
4 |
||||
IE |
4 |
||||
PT |
1 |
||||
Zveja ar āķu rindām |
10 |
UK |
10 |
6 |
|
Makrele |
12 |
DK |
1 |
12 |
|
BE |
0 |
||||
DE |
1 |
||||
FR |
1 |
||||
IE |
2 |
||||
NL |
1 |
||||
SE |
1 |
||||
UK |
5 |
||||
Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00′ N |
20 |
DK |
5 |
20 |
|
DE |
2 |
||||
IE |
2 |
||||
FR |
1 |
||||
NL |
2 |
||||
PL |
1 |
||||
SE |
3 |
||||
UK |
4 |
||||
1, 2b (5) |
Sniega krabju zveja ar murdiem |
20 |
EE |
1 |
Neattiecas |
ES |
1 |
||||
LV |
11 |
||||
LT |
4 |
||||
PL |
3 |
(1) Neskarot papildu licences, kuras saskaņā ar iedibināto praksi Norvēģija ir piešķīrusi Zviedrijai.
(2) Daļa no zvejas atļauju skaita, kas attiecas uz visām zvejniecībām, kurās kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām, zvejo ar trali zonā starp 12. un 21. jūdzi no Fēru Salu bāzes līnijām.
(3) Jebkurā laikā klātesošo kuģu maksimālais skaits.
(4) Daļa no kuģu skaita, kas attiecas uz “zveju ar trali ārpus 21 jūdzes zonas no Fēru Salu bāzes līnijām”.
(5) Savienībai pieejamo zvejas iespēju iedalīšana Svalbāras zonā neskar tiesības un pienākumus, kas izriet no 1920. gada Parīzes līguma.
IV PIELIKUMS
ICCAT KONVENCIJAS APGABALS (1)
1. Maksimālais skaits Savienības laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm
Spānija |
60 |
Francija |
37 |
Savienība |
97 |
2. Maksimālais skaits Savienības piekrastes nerūpnieciskās zvejas kuģu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm
Spānija |
119 |
Francija |
118 |
Itālija |
30 |
Kipra |
20 (2) |
Malta |
54 (2) |
Savienība |
341 |
3. Maksimālais skaits Savienības zvejas kuģu, kuriem Adrijas jūrā atļauts audzēšanas vajadzībām aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm
Horvātija |
16 |
Itālija |
12 |
Savienība |
28 |
4. To katras dalībvalsts zvejas kuģu maksimālais skaits un kopējā zvejas kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību, kuriem var būt atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā
A tabula
Zvejas kuģu skaits (3) |
|||||||
|
Kipra (4) |
Grieķija (5) |
Horvātija |
Itālija |
Francija |
Spānija |
Malta (6) |
Kuģi zvejai ar riņķvadu |
1 |
1 |
16 |
12 |
20 |
6 |
1 |
Kuģi zvejai ar āķu jedām |
20 (7) |
0 |
0 |
30 |
8 |
31 |
44 |
Laivas zvejai ar ēsmu |
0 |
0 |
0 |
0 |
37 |
60 |
0 |
Rokas āķu rindas |
0 |
0 |
12 |
0 |
33 (8) |
2 |
0 |
Traleri |
0 |
0 |
0 |
0 |
57 |
0 |
0 |
Citi nerūpnieciskās zvejas kuģi (9) |
0 |
42 |
0 |
0 |
118 |
184 |
0 |
B tabula
Kopējā kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību |
|||||||
|
Kipra |
Horvātija |
Grieķija |
Itālija |
Francija |
Spānija |
Malta |
Kuģi zvejai ar riņķvadu |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Kuģi zvejai ar āķu jedām |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Citi nerūpnieciskās zvejas kuģi |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
Jānosaka |
5. Maksimālais skaits zivju krātiņveida lamatu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un kuras atļāvusi izmantot katra dalībvalsts
Dalībvalsts |
Zivju krātiņveida lamatu skaits (10) |
Spānija |
5 |
Itālija |
6 |
Portugāle |
3 |
6. Katras dalībvalsts maksimālā zilo tunzivju audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālais apjoms, ko katra dalībvalsts drīkst iedalīt savām audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā
A tabula
Maksimālā tunzivju audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte |
||
|
Audzētavu skaits |
Kapacitāte (tonnās) |
Spānija |
14 |
11 852 |
Itālija |
15 |
13 000 |
Grieķija |
2 |
2 100 |
Kipra |
3 |
3 000 |
Horvātija |
4 |
7 880 |
Malta |
8 |
12 300 |
B tabula (11)
Savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālais apjoms (tonnās) |
|
Spānija |
5 855 |
Itālija |
3 764 |
Grieķija |
785 |
Kipra |
2 195 |
Horvātija |
2 947 |
Malta |
8 768 |
Portugāle |
500 |
7. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 520/2007 12. pantu to dalībvalsts karoga zvejas kuģu maksimālais skaits, kuriem ir atļauts (ziemeļu apakšgrupas) garspuru tunzivis zvejot kā mērķsugu, dalībvalstīm ir sadalīts šādi:
Dalībvalsts |
Maksimālais kuģu skaits |
Īrija |
50 |
Spānija |
730 |
Francija |
151 |
Apvienotā Karaliste |
12 |
Portugāle |
310 |
8. To Savienības zvejas kuģu maksimālais skaits, kuru garums ir vismaz 20 metri un kuri zvejo lielacu tunzivis ICCAT konvencijas apgabalā, ir šāds:
Dalībvalsts |
Ar riņķvadiem aprīkotu kuģu maksimālais skaits |
Ar āķu jedām aprīkotu kuģu maksimālais skaits |
Spānija |
23 |
190 |
Francija |
11 |
— |
Portugāle |
— |
79 |
Savienība |
34 |
269 |
(1) Skaitļus, kas norādīti 1., 2. un 3. punktā, var samazināt, lai izpildītu Savienības starptautiskās saistības.
(2) Šis skaitlis var palielināties, ja kuģi zvejai ar riņķvadu aizstāj ar 10 kuģiem zvejai ar āķu jedām saskaņā ar šā pielikuma 4. punkta A tabulas 4. zemsvītras piezīmi vai 6. zemsvītras piezīmi.
(3) Šā 4. punkta A tabulas skaitļus vēl var palielināt ar noteikumu, ka tiek izpildītas Savienības starptautiskās saistības.
(4) Vienu vidēja lieluma kuģi zvejai ar riņķvadu var aizstāt ar ne vairāk kā 10 kuģiem zvejai ar āķu jedām vai vienu mazu kuģi zvejai ar riņķvadu un ne vairāk par trim kuģiem zvejai ar āķu jedām.
(5) Vienu vidēja lieluma kuģi zvejai ar riņķvadu var aizstāt ar ne vairāk kā 10 kuģiem zvejai ar āķu jedām vai vienu mazu kuģi zvejai ar riņķvadu un trim citiem nerūpnieciskās zvejas kuģiem.
(6) Vienu vidēja lieluma kuģi zvejai ar riņķvadu var aizstāt ar ne vairāk kā 10 kuģiem zvejai ar āķu jedām.
(7) Daudzfunkcionāli kuģi, kas aprīkoti ar dažādiem zvejas rīkiem.
(8) Kuģi zvejai ar āķu rindām, kuri darbojas Atlantijas okeānā.
(9) Daudzfunkcionāli kuģi, kas aprīkoti ar dažādiem zvejas rīkiem (āķu jedām, rokas āķu rindām, velcējamām āķu rindām).
(10) Šo skaitli vēl var palielināt ar noteikumu, ka tiek izpildītas Savienības starptautiskās saistības.
(11) Portugāles audzēšanas kapacitāti – 500 tonnas – sedz Savienības neizmantotā kapacitāte, kas iekļauta A tabulā.
V PIELIKUMS
CCAMLR KONVENCIJAS APGABALS
A DAĻA
SPECIALIZĒTĀS ZVEJAS AIZLIEGUMS CCAMLR KONVENCIJAS APGABALĀ
Mērķsuga |
Zona |
Aizlieguma periods |
Haizivis (visas sugas) |
Konvencijas apgabals |
No 2018. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim |
Notothenia rossii |
FAO 48.1. Antarktika, pussalas apgabals FAO 48.2. Antarktika, ap Dienvidorkneju salām FAO 48.3. Antarktika, ap Dienviddžordžiju |
No 2018. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim |
Zivis |
FAO 48.1. Antarktika (1) FAO 48.2. Antarktika (1) |
No 2018. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim |
Gobionotothen gibberifrons Chaenocephalus aceratus Pseudochaenichthys georgianus Lepidonotothen squamifrons Patagonotothen guntheri Electrona carlsbergi (1) |
FAO 48.3. |
No 2018. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim |
Dissostichus spp. |
FAO 48.5. Antarktika |
No 2017. gada 1. decembra līdz 2018. gada 30. novembrim |
Dissostichus spp. |
FAO 88.3. Antarktika (1) FAO 58.5.1. Antarktika (1) (2) FAO 58.5.2. Antarktika uz austrumiem no 79° 20′ E un ārpus EEZ uz rietumiem no 79° 20′ E (1) FAO 58.4.4. Antarktika (1) (2) FAO 58.7. Antarktika (1) |
No 2018. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim |
Lepidonotothen squamifrons |
No 2018. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim |
|
Visas sugas, izņemot Champsocephalus gunnari un Dissostichus eleginoides |
FAO 58.5.2. Antarktika |
No 2017. gada 1. decembra līdz 2018. gada 30. novembrim |
Dissostichus mawsoni |
FAO 48.4. Antarktika (1), apgabals, ko norobežo 55° 30′ S un 57° 20′ S platuma paralēles un 25° 30′ W un 29° 30′ W garuma meridiāni |
No 2018. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim |
B DAĻA
KPN UN PIEZVEJAS LIMITI ATTIECĪBĀ UZ IZPĒTES ZVEJU CCAMLR KONVENCIJAS APGABALĀ 2016./2017. GADĀ
Apakšapgabals/rajons |
Reģions |
Sezona |
SSRU |
Dissostichus mawsoni nozvejas limits (tonnās) |
|
Piezvejas limits (tonnās) |
|||
SSRU |
Limits |
|
Rajveidīgās zivis |
Macrourus spp. |
Citas sugas |
||||
58.4.1. |
Viss rajons |
No 2017. gada 1. decembra līdz 2018. gada 30. novembrim |
A, B, D, F, H |
0 |
545 |
5841-1 |
5 |
15 |
15 |
C (tostarp 58.4.1_1, 58.4. 1_2) |
193 |
5841-2 |
5 |
16 |
16 |
||||
5841-3 |
9 |
30 |
30 |
||||||
E (58.4.1_3, 58.4.1_4) |
202 |
5841-4 |
1 |
3 |
3 |
||||
5841-5 |
2 |
7 |
7 |
||||||
G (tostarp 58.4.1_5, 58.4.1_6) |
150 |
5841-6 |
5 |
17 |
17 |
||||
58.4.2. |
Viss rajons |
No 2017. gada 1. decembra līdz 2018. gada 30. novembrim |
A, B, C, D |
0 |
42 |
|
2 |
7 |
7 |
E (tostarp 58.4.2_1) |
42 |
|
|||||||
58.4.3a. |
Viss rajons 58.4.3a._1 |
No 2017. gada 1. decembra līdz 2018. gada 30. novembrim |
|
|
38 |
|
2 |
6 |
6 |
Nepiemēro |
|
|
|||||||
|
|
|
|||||||
88.1. |
Viss apakšapgabals |
No 2017. gada 1. decembra līdz 2018. gada 31. augustam |
A, B, C, G |
591 (3) |
A, B, C, G (3) |
30 |
96 |
30 |
|
G, H, I, J, K |
2 054 (6) |
G, H, I, J, K (6) |
104 |
317 |
104 |
||||
Rosa jūras reģiona aizsargājamās jūras teritorijas īpašā pētniecības zona. |
467 (7) |
Rosa jūras reģiona aizsargājamās jūras teritorijas īpašā pētniecības zona (7) |
23 |
72 |
23 |
||||
88.2. |
Viss apakšapgabals (8) |
No 2017. gada 1. decembrim līdz 2018. gada 31. augustam |
C, D, E, F, G |
419 (9) |
619 |
C, D, E, F, G, H, I |
10 |
32 |
32 |
H |
200 |
|
|
|
|
||||
I |
0 |
|
|
|
|
V pielikuma B daļas papildinājums
MAZA APJOMA PĒTNIECĪBAS VIENĪBU (SSRU) SARAKSTS
Reģions |
SSRU |
Robeža |
48.6 |
A |
No 50° S 20° W uz austrumiem līdz 1° 30′ E, uz dienvidiem līdz 60° S, uz rietumiem līdz 20° W, uz ziemeļiem līdz 50° S |
B |
No 60° S 20° W uz austrumiem līdz 10° W, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 20° W, uz ziemeļiem līdz 60° S |
|
C |
No 60° S 10° W uz austrumiem līdz 0° garumam, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 10° W, uz ziemeļiem līdz 60° S |
|
D |
No 60° S 0° garuma uz austrumiem līdz 10° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 0° garumam, uz ziemeļiem līdz 60° S |
|
E |
No 60° S 10° E uz austrumiem līdz 20° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 10° E, uz ziemeļiem līdz 60° S |
|
F |
No 60° S 20 ° E uz austrumiem līdz 30 ° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 20 ° E, uz ziemeļiem līdz 60° S |
|
G |
No 50° S 1° 30′ E uz austrumiem līdz 30° E, uz dienvidiem līdz 60° S, uz rietumiem līdz 1° 30′ E, uz ziemeļiem līdz 50° S |
|
58.4.1 |
A |
No 55° S 86° E uz austrumiem līdz 150° E, uz dienvidiem līdz 60° S, uz rietumiem līdz 86° E, uz ziemeļiem līdz 55° S |
B |
No 60° S 86° E uz austrumiem līdz 90° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 80° E, uz ziemeļiem līdz 64° S, uz austrumiem līdz 86° E, uz ziemeļiem līdz 60° S |
|
C |
No 60° S 90° E uz austrumiem līdz 100° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 90° E, uz ziemeļiem līdz 60° S |
|
D |
No 60° S 100° E uz austrumiem līdz 110° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 100° E, uz ziemeļiem līdz 60° S |
|
E |
No 60° S 110° E uz austrumiem līdz 120° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 110° E, uz ziemeļiem līdz 60° S |
|
F |
No 60° S 120° E uz austrumiem līdz 130° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 120° E, uz ziemeļiem līdz 60° S |
|
G |
No 60° S 130° E uz austrumiem līdz 140° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 130° E, uz ziemeļiem līdz 60° S |
|
H |
No 60° S 140° E uz austrumiem līdz 150° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 140° E, uz ziemeļiem līdz 60° S |
|
58.4.2 |
A |
No 62° S 30° E uz austrumiem līdz 40° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 30° E, uz ziemeļiem līdz 62° S |
B |
No 62° S 40° E uz austrumiem līdz 50° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 40° E, uz ziemeļiem līdz 62° S |
|
C |
No 62° S 50° E uz austrumiem līdz 60° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 50° E, uz ziemeļiem līdz 62° S |
|
D |
No 62° S 60° E uz austrumiem līdz 70° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 60° E, uz ziemeļiem līdz 62° S |
|
E |
No 62° S 70° E uz austrumiem līdz 73° 10′ E, uz dienvidiem līdz 64° S, uz austrumiem līdz 80° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 70° E, uz ziemeļiem līdz 62° S |
|
58.4.3a |
A |
Viss rajons no 56° S 60° E uz austrumiem līdz 73° 10′ E, uz dienvidiem līdz 62° S, uz rietumiem līdz 60° E, uz ziemeļiem līdz 56° S |
58.4.3b |
A |
No 56° S 73° 10′ E uz austrumiem līdz 79° E, uz dienvidiem līdz 59° S, uz rietumiem līdz 73° 10′ E, uz ziemeļiem līdz 56° S |
B |
No 60° S 73° 10′ E uz austrumiem līdz 86° E, uz dienvidiem līdz 64° S, uz rietumiem līdz 73° 10′ E, uz ziemeļiem līdz 60 ° S |
|
C |
No 59° S 73° 10′ E uz austrumiem līdz 79° E, uz dienvidiem līdz 60° S, uz rietumiem līdz 73° 10′ E, uz ziemeļiem līdz 59° S |
|
D |
No 59° S 79° E uz austrumiem līdz 86° E, uz dienvidiem līdz 60° S, uz rietumiem līdz 79° E, uz ziemeļiem līdz 59° S |
|
E |
No 56° S 79° E uz austrumiem līdz 80° E, uz ziemeļiem līdz 55° S, uz austrumiem līdz 86° E, uz dienvidiem līdz 59° S, uz rietumiem līdz 79° E, uz ziemeļiem līdz 56° S |
|
58.4.4 |
A |
No 51° S 40° E uz austrumiem līdz 42° E, uz dienvidiem līdz 54° S, uz rietumiem līdz 40° E, uz ziemeļiem līdz 51° S |
B |
No 51° S 42° E uz austrumiem līdz 46° E, uz dienvidiem līdz 54° S, uz rietumiem līdz 42° E, uz ziemeļiem līdz 51° S |
|
C |
No 51° S 46° E uz austrumiem līdz 50° E, uz dienvidiem līdz 54° S, uz rietumiem līdz 46° E, uz ziemeļiem līdz 51° S |
|
D |
Viss rajons (izņemot SSRU A, B, C) ar ārējo robežu no 50° S 30° E uz austrumiem līdz 60° E, uz dienvidiem līdz 62° S, uz rietumiem līdz 30° E, uz ziemeļiem līdz 50° S |
|
58.6 |
A |
No 45° S 40° E uz austrumiem līdz 44° E, uz dienvidiem līdz 48° S, uz rietumiem līdz 40° E, uz ziemeļiem līdz 45° S |
B |
No 45° S 44° E uz austrumiem līdz 48° E, uz dienvidiem līdz 48° S, uz rietumiem līdz 44° E, uz ziemeļiem līdz 45° S |
|
C |
No 45° S 48° E uz austrumiem līdz 51° E, uz dienvidiem līdz 48° S, uz rietumiem līdz 48° E, uz ziemeļiem līdz 45° S |
|
D |
No 45° S 51° E uz austrumiem līdz 54° E, uz dienvidiem līdz 48° S, uz rietumiem līdz 51° E, uz ziemeļiem līdz 45° S |
|
58.7 |
A |
No 45° S 37° E uz austrumiem līdz 40° E, uz dienvidiem līdz 48° S, uz rietumiem līdz 37° E, uz ziemeļiem līdz 45° S |
88.1 |
A |
No 60° S 150 ° E uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz 65° S, uz rietumiem līdz 150° E, uz ziemeļiem līdz 60° S |
B |
No 60° S 170° E uz austrumiem līdz 179° E, uz dienvidiem līdz 66°40′ S, uz rietumiem līdz 170° E, uz ziemeļiem līdz 60° S |
|
C |
No 60° S 179° E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 70° S, uz rietumiem līdz 178° W, uz ziemeļiem līdz 66° 40′ S, uz rietumiem līdz 179° E, uz ziemeļiem līdz 60° S |
|
D |
No 65° S 150° E uz austrumiem līdz 160° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 150° E, uz ziemeļiem līdz 65° S |
|
E |
No 65° S 160° E uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz 68° 30′ S, uz rietumiem līdz 160° E, uz ziemeļiem līdz 65° S |
|
F |
No 68° 30′ S 160° E uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 160° E, uz ziemeļiem līdz 68° 30′ S |
|
G |
No 66° 40′ S 170° E uz austrumiem līdz 178° W, uz dienvidiem līdz 70° S, uz rietumiem līdz 178° 50′ E, uz dienvidiem līdz 70° 50′ S, uz rietumiem līdz 170° E, uz ziemeļiem līdz 66° 40′ S |
|
H |
No 70° 50′ S 170° E uz austrumiem līdz 178° 50′ E, uz dienvidiem līdz 73° S, uz rietumiem līdz krastam, gar krastu ziemeļu virzienā līdz 170° E, uz ziemeļiem līdz 70° 50′ S |
|
I |
No 70° S 178° 50′ E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 73° S, uz rietumiem līdz 178° 50′ E, uz ziemeļiem līdz 70° S |
|
J |
No 73° S pie krasta, pie 170° E, uz austrumiem līdz 178° 50′ E, uz dienvidiem līdz 80° S, uz rietumiem līdz 170° E, gar krastu ziemeļu virzienā līdz 73° S |
|
K |
No 73° S 178° 50′ E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 76° S, uz rietumiem līdz 178° 50′ E, uz ziemeļiem līdz 73° S |
|
L |
No 76° S 178° 50′ E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 80° S, uz rietumiem līdz 178° 50′ E, uz ziemeļiem līdz 76° S |
|
M |
No 73° S pie krasta, pie 169° 30′ E, uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz 80° S, uz rietumiem līdz krastam, gar krastu ziemeļu virzienā līdz 73° S |
|
88.2 |
A |
No 60° S 170° W uz austrumiem līdz 160° W, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 170° W, uz ziemeļiem līdz 60° S |
B |
No 60° S 160 ° W uz austrumiem līdz 150° W, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 160° W, uz ziemeļiem līdz 60° S |
|
C |
No 70° 50′ S 150° W uz austrumiem līdz 140° W, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 150° W, uz ziemeļiem līdz 70° 50′ S |
|
D |
No 70° 50′ S 140° W uz austrumiem līdz 130° W, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 140° W, uz ziemeļiem līdz 70° 50′ S |
|
E |
No 70° 50′ S 130° W uz austrumiem līdz 120° W, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 130° W, uz ziemeļiem līdz 70° 50′ S |
|
F |
No 70° 50′ S 120° W uz austrumiem līdz 110° W, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 120° W, uz ziemeļiem līdz 70° 50′ S |
|
G |
No 70° 50′ S 110° W uz austrumiem līdz 105° W, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 110° W, uz ziemeļiem līdz 70° 50′ S |
|
H |
No 65° S 150° W uz austrumiem līdz 105° W, uz dienvidiem līdz 70° 50′ S, uz rietumiem līdz 150° W, uz ziemeļiem līdz 65° S |
|
I |
No 60° S 150° W uz austrumiem līdz 105° W, uz dienvidiem līdz 65° S, uz rietumiem līdz 150° W, uz ziemeļiem līdz 60° S |
|
88.3 |
A |
No 60° S 105° W uz austrumiem līdz 95° W, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 105° W, uz ziemeļiem līdz 60° S |
B |
No 60° S 95° W uz austrumiem līdz 85° W, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 95° W, uz ziemeļiem līdz 60° S |
|
C |
No 60° S 85° W uz austrumiem līdz 75° W, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 85° W, uz ziemeļiem līdz 60° S |
|
D |
No 60° S 75° W uz austrumiem līdz 70° W, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 75° W, uz ziemeļiem līdz 60° S |
C DAĻA
21-03/A PIELIKUMS
PAZIŅOJUMS PAR NODOMU PIEDALĪTIES EUPHAUSIA SUPERBA ZVEJĀ
Vispārīga informācija
Loceklis: …
Zvejas sezona: …
Kuģa vārds: …
Plānotais nozvejas apjoms (tonnās): …
Kuģa pārstrādes jauda dienā (tonnas dzīvsvara): …
Plānotie zvejas apakšapgabali un rajoni
Šo saglabāšanas pasākumu piemēro paziņojumiem par nodomu zvejot krilu 48.1., 48.2., 48.3. un 48.4. apakšapgabalā un 58.4.1. un 58.4.2. rajonā. Par nodomu zvejot krilu citos apakšapgabalos un rajonos jāpaziņo saskaņā ar saglabāšanas pasākumu 21-02.
Apakšapgabals/rajons |
Atzīmēt atbilstīgās ailes |
48.1 |
☐ |
48.2 |
☐ |
48.3 |
☐ |
48.4 |
☐ |
58.4.1 |
☐ |
58.4.2 |
☐ |
Zvejas metode: |
Atzīmēt atbilstīgās ailes
|
Produktu veidi un metodes krila nozveju dzīvsvara tiešai aplēšanai
Produkta veids |
Metode krila nozveju dzīvsvara tiešai aplēšanai, ja nepieciešams (skatīt 21-03/B pielikumu) (10) |
Veseli saldēti |
|
Vārīti |
|
Milti |
|
Eļļa |
|
Cits produkts, precizējiet |
|
Zvejas rīka konfigurācija
Zvejas rīka izmēri |
1. zvejas rīks |
2. zvejas rīks |
Cits zvejas rīks (rīki) |
|||
Zvejas rīka atvērums |
|
|
|
|||
Maksimālais vertikālais atvērums (m) |
|
|
|
|||
Maksimālais horizontālais atvērums (m) |
|
|
|
|||
Zvejas rīka atvēruma perimetrs (11) (m) |
|
|
|
|||
Atvēruma laukums (m2) |
|
|
|
|||
Plātnes vidējais linuma acs izmērs (13) (mm) |
Ārējais (12) |
Iekšējais (12) |
Ārējais (12) |
Iekšējais (12) |
Ārējais (12) |
Iekšējais (12) |
1. plātne |
|
|
|
|
|
|
2. plātne |
|
|
|
|
|
|
3. plātne |
|
|
|
|
|
|
… |
|
|
|
|
|
|
Pēdējā plātne (āmis) |
|
|
|
|
|
|
Zvejas rīka diagramma: …
Attiecībā uz katru izmantoto zvejas rīku vai jebkurām izmaiņām zvejas rīka konfigurācijā norādīt attiecīgo zvejas rīka diagrammu (ja pieejama) CCAMLR zvejas rīku bibliotēkā (www.ccamlr.org/node/74407) vai iesniegt detalizētu diagrammu un aprakstu nākamajai Ekosistēmu monitoringa un pārvaldības darba grupas (WG-EMM) sanāksmei. Zvejas rīka diagrammās jānorāda šādi parametri.
1. |
Katras traļa plātnes garums un platums (pietiekami detalizēti, lai varētu aprēķināt katras plātnes leņķi attiecībā pret ūdens plūsmu). |
2. |
Linuma acs izmērs (nostieptas linuma acs iekšējais izmērs saskaņā ar saglabāšanas pasākumā 22-01 noteikto procedūru), forma (piemēram, rombveida) un materiāls (piemēram, polipropilēns). |
3. |
Linuma acs konstrukcija (piemēram, mezglota, kausēta). |
4. |
Detalizēta informācija par sloksnēm, ko izmanto tralī (uzbūve, novietojums uz plātnēm, norādīt “nav”, ja sloksnes neizmanto); sloksnes neļauj krilam samudžināt linuma acis vai izbēgt. |
Ierīce, kas nodrošina jūras zīdītāju izkļūšanu
Ierīces diagramma: …
Attiecībā uz katru izmantoto ierīci vai jebkurām izmaiņām ierīces konfigurācijā norādīt attiecīgo diagrammu (ja pieejama) CCAMLR zvejas rīku bibliotēkā (www.ccamlr.org/node/74407) vai iesniegt detalizētu diagrammu un aprakstu nākamajai WG-EMM sanāksmei.
Akustisko datu vākšana
Sniedziet informāciju par eholotēm un hidrolokatoriem, ko izmanto kuģis.
Veids (piemēram, eholote, hidrolokators) |
|
|
|
Ražotājs |
|
|
|
Modelis |
|
|
|
Devēja frekvences (kHz) |
|
|
|
Akustisko datu vākšana (detalizēts apraksts): …
Norādīt, kādi pasākumi tiks veikti, lai savāktu akustiskos datus nolūkā iegūt informāciju par Euphausia superba un citu pelaģisko sugu, piemēram, lukturzivju un salpu, izplatību un daudzumu (SC-CAMLR-XXX, 2.10. punkts).
21-03/B PIELIKUMS
NORĀDĪJUMI KRILA NOZVEJU DZĪVSVARA APLĒŠANAI
Metode |
Formula (kg) |
Parametrs |
|||
Apraksts |
Veids |
Aplēšanas metode |
Vienība |
||
Glabāšanas tvertnes tilpums |
W * L * H * ρ * 1 000 |
W = tvertnes platums |
Konstants |
Mērījums zvejas sākumā |
m |
L = tvertnes garums |
Konstants |
Mērījums zvejas sākumā |
m |
||
ρ = koeficients tilpuma pārrēķināšanai masā |
Mainīgs |
Tilpuma pārrēķināšana masā |
kg/l |
||
H = krila slāņa dziļums tvertnē |
Iemetienam raksturīgs |
Tiešs novērojums |
m |
||
Caurplūdes mērītājs (14) |
V * Fkrill * ρ |
V = krila un ūdens kopējais tilpums |
Iemetienam (14) raksturīgs |
Tiešs novērojums |
litrs |
Fkrill = krila frakcija paraugā |
Iemetienam (14) raksturīgs |
Ar caurplūdes mērītāju noteiktā tilpuma korekcija |
— |
||
ρ = koeficients tilpuma pārrēķināšanai masā |
Mainīgs |
Tilpuma pārrēķināšana masā |
kg/l |
||
Caurplūdes mērītājs (15) |
(V * ρ) – M |
V = krila pastas tilpums |
Iemetienam (14) raksturīgs |
Tiešs novērojums |
litrs |
M = procesā pievienotais ūdens daudzums, kas pārrēķināts masā |
Iemetienam (14) raksturīgs |
Tiešs novērojums |
kg |
||
ρ = krila pastas blīvums |
Mainīgs |
Tiešs novērojums |
kg/l |
||
Caurplūdes svari |
M * (1 – F) |
M = krila un ūdens kopējā masa |
Iemetienam (15) raksturīgs |
Tiešs novērojums |
kg |
F = ūdens frakcija paraugā |
Mainīgs |
Ar caurplūdes svariem noteiktās masas korekcija |
— |
||
Bloku paliktnis |
(M – Mtray) * N |
Mtray = tukša paliktņa masa |
Konstants |
Tiešs novērojums pirms zvejas |
kg |
M = krila un paliktņa (vidējā) kopējā masa |
Mainīgs |
Tiešs novērojums pirms sasaldēšanas (ūdens notecināts) |
kg |
||
N = paliktņu skaits |
Iemetienam raksturīgs |
Tiešs novērojums |
— |
||
Miltu masas pārrēķins |
Mmeal * MCF |
Mmeal = saražoto miltu masa |
Iemetienam raksturīgs |
Tiešs novērojums |
kg |
MCF = miltu pārrēķina koeficients |
Mainīgs |
Miltu masas pārrēķināšana nepārstrādāta krila masā |
— |
||
Āmja tilpums |
W * H * L * ρ * π/4 * 1 000 |
W = āmja platums |
Konstants |
Mērījums zvejas sākumā |
m |
H = āmja augstums |
Konstants |
Mērījums zvejas sākumā |
m |
||
ρ = koeficients tilpuma pārrēķināšanai masā |
Mainīgs |
Tilpuma pārrēķināšana masā |
kg/l |
||
L = āmja garums |
Iemetienam raksturīgs |
Tiešs novērojums |
m |
||
Cita metode |
Precizējiet |
|
|
|
|
Novērošanas pasākumi un to biežums
Glabāšanas tvertnes tilpums |
|
Zvejas sākumā |
Izmērīt glabāšanas tvertnes platumu un garumu (ja tvertne nav četrstūraina, var būt nepieciešami papildu mērījumi; precizitāte ± 0,05 m). |
Katru mēnesi (16) |
Tilpumu pārrēķināt masā, pamatojoties uz notecināta krila masu zināmā (piemēram, 10 litru) tilpumā, kas paņemts no glabāšanas tvertnes. |
Katrā iemetienā |
Izmērīt krila slāņa dziļumu tvertnē (ja starp iemetieniem krilu glabā tvertnē, noteikt dziļuma starpību; precizitāte ± 0,1 m), |
aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas). |
|
Caurplūdes mērītājs (16) |
|
Pirms zvejas |
Pārliecināties, ka caurplūdes mērītājs mēra nepārstrādātu krilu (t. i., mērīšana notiek pirms pārstrādes). |
Biežāk nekā reizi mēnesī (16) |
Tilpumu pārrēķināt masā (ρ), pamatojoties uz notecināta krila masu zināmā (piemēram, 10 litru) tilpumā, kas paņemts no caurplūdes mērītāja. |
Katrā iemetienā (17) |
Ņemt paraugu no caurplūdes mērītāja un: |
izmērīt krila un ūdens kopējo tilpumu (piemēram, 10 litri), |
|
pamatojoties uz notecināta krila tilpumu, veikt ar caurplūdes mērītāju noteiktā tilpuma korekciju, |
|
aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas). |
|
Caurplūdes mērītājs (17) |
|
Pirms zvejas |
Nodrošināt, ka abi caurplūdes mērītāji (viens krila produktam un otrs pievienotajam ūdens daudzumam) ir kalibrēti (proti, rāda vienu un to pašu, tiek nolasīti pareizi). |
Katru nedēļu (16) |
Aprēķināt krila produkta blīvumu (ρ) (samalta krila pasta), nosakot krila produkta masu zināmā tilpumā (piemēram, 10 litri), kas paņemts no attiecīgā caurplūdes mērītāja. |
Katrā iemetienā (17) |
Nolasīt abus caurplūdes mērītājus un aprēķināt krila produkta (samalta krila pasta) un pievienotā ūdens kopējo tilpumu; tiek pieņemts, ka ūdens blīvums ir 1 kg/l, |
aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas). |
|
Caurplūdes svari |
|
Pirms zvejas |
Pārliecināties, ka caurplūdes svari mēra nepārstrādātu krilu (t. i., mērīšana notiek pirms pārstrādes). |
Katrā iemetienā (17) |
Ņemt paraugu no caurplūdes svariem un: |
noteikt krila un ūdens kopējo masu, |
|
pamatojoties uz notecināta krila masu, veikt ar caurplūdes svariem noteiktās masas korekciju, |
|
aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas). |
|
Bloku paliktnis |
|
Pirms zvejas |
Noteikt paliktņa masu (ja paliktņu konstrukcija atšķiras, noteikt katra veida paliktņu masu; precizitāte ± 0,1 kg). |
Katrā iemetienā |
Noteikt krila un paliktņa kopējo masu (precizitāte ± 0,1 kg), |
saskaitīt izmantotos paliktņus (ja paliktņu konstrukcija atšķiras, saskaitīt katra veida paliktņus), |
|
aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas). |
|
Miltu masas pārrēķins |
|
Katru mēnesi (16) |
Miltu masu pārrēķināt nepārstrādāta krila masā, pieņemot, ka pārstrādā 1 000 – 5 000 kg krila (notecināta krila masa). |
Katrā iemetienā |
Noteikt saražoto miltu masu, |
aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas). |
|
Āmja tilpums |
|
Zvejas sākumā |
Izmērīt āmja platumu un augstumu (precizitāte ± 0,1 m). |
Katru mēnesi (16) |
Tilpumu pārrēķināt masā, pamatojoties uz notecināta krila masu zināmā (piemēram, 10 litru) tilpumā, kas paņemts no āmja. |
Katrā iemetienā |
Izmērīt krilu saturoša āmja garumu (precizitāte ± 0,1 m), |
aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas). |
(1) Izņemot zinātniskās pētniecības vajadzībām.
(2) Izņemot valsts jurisdikcijā esošos ūdeņus (EEZ).
(3) Tostarp 88.2 a un B ārpus Rosa jūras reģiona aizsargājamās jūras teritorijas un uz ziemeļiem no 70° S.
(4) Tostarp 45 tonnas uzskaitei Rosa jūrā.
(5) Tostarp 88.2 A un B ārpus Rosa jūras reģiona aizsargājamās jūras teritorijas.
(6) Tostarp 88.2 A un B ārpus Rosa jūras reģiona aizsargājamās jūras teritorijas un uz dienvidiem no 70° S.
(7) Tostarp 88.2 A Rosa jūras reģiona aizsargājamās jūras teritorijas īpašajā pētniecības zonā.
(8) Izņemot 88.2 A un B, kas ietilpst 88.1.
(9) Kopējais limits ar ne vairāk kā 200 tonnām katrā pētniecības blokā.
(10) Ja 21-03/B pielikumā metode nav minēta, sīki aprakstiet to
(11) Paredzams darba apstākļos.
(12) Ārējā linuma acs izmērs un iekšējā linuma acs izmērs, ja izmanto papildu linumu.
(13) Nostieptas linuma acs iekšējais izmērs saskaņā ar saglabāšanas pasākumā 22-01 noteikto procedūru.
(14) Atsevišķs iemetiens, ja veic parastu tralēšanu, vai integrēts lielums par sešu stundu periodu, ja izmanto nepārtrauktas zvejas sistēmu.
(15) Atsevišķs iemetiens, ja veic parastu tralēšanu, vai divu stundu periods, ja izmanto nepārtrauktas zvejas sistēmu.
(16) Jauns periods sākas, kad kuģis pārvietojas uz citu apakšapgabalu vai rajonu.
(17) Atsevišķs iemetiens, ja veic parastu tralēšanu, vai integrēts lielums par sešu stundu periodu, ja izmanto nepārtrauktas zvejas sistēmu.
VI PIELIKUMS
IOTC KOMPETENCES APGABALS
1. To Savienības zvejas kuģu maksimālais skaits, kam IOTC kompetences apgabalā atļauts zvejot tropiskās tunzivis
Dalībvalsts |
Maksimālais kuģu skaits |
Kapacitāte (bruto tilpība) |
Spānija |
22 |
61 364 |
Francija |
27 |
45 383 |
Portugāle |
5 |
1 627 |
Itālija |
1 |
2 137 |
Savienība |
55 |
110 511 |
2. To Savienības zvejas kuģu maksimālais skaits, kam IOTC kompetences apgabalā atļauts zvejot zobenzivis un garspuru tunzivis
Dalībvalsts |
Maksimālais kuģu skaits |
Kapacitāte (bruto tilpība) |
Spānija |
27 |
11 590 |
Francija |
41 (1) |
7 882 |
Portugāle |
15 |
6 925 |
Apvienotā Karaliste |
4 |
1 400 |
Savienība |
87 |
27 797 |
3. Šā pielikuma 1. punktā minētajiem kuģiem IOTC kompetences apgabalā ir atļauts zvejot arī zobenzivis un garspuru tunzivis.
4. Šā pielikuma 2. punktā minētajiem kuģiem IOTC kompetences apgabalā ir atļauts zvejot arī tropiskās tunzivis.
(1) Šis skaits neietver Majotā reģistrētos kuģus. To nākotnē var palielināt saskaņā ar Majotas flotes attīstības plānu.
VII PIELIKUMS
WCPFC KONVENCIJAS APGABALS
Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kam WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° S atļauts zvejot zobenzivis.
Spānija |
14 |
Savienība |
14 |
VIII PIELIKUMS
ZVEJAS ATĻAUJU KVANTITATĪVIE LIMITI TREŠO VALSTU KUĢIEM, KAS ZVEJO SAVIENĪBAS ŪDEŅOS
Karoga valsts |
Zvejniecība |
Zvejas atļauju skaits |
Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits |
Norvēģija |
Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00′ N |
Jānosaka |
Jānosaka |
Fēru Salas |
Makrele, 6.a zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), 2.a, 4.a zonā (uz ziemeļiem no 59° N) Stavrida, 4., 6.a zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), 7.e, 7.f, 7.h zonā |
14 |
14 |
Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00′ N |
20 |
Jānosaka |
|
Siļķe, 3.a zonā |
4 |
4 |
|
Esmarka mencas rūpnieciskā zveja 4., 6.a zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N) (ieskaitot nenovēršamu putasu piezveju) |
14 |
14 |
|
Jūras līdaka un brosme |
20 |
10 |
|
Putasu, 2., 4.a, 5., 6.a zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), 6.b, 7. zonā (uz rietumiem no 12° 00′ W) |
20 |
20 |
|
Zilā jūras līdaka |
16 |
16 |
|
Venecuēla (1) |
Lutjānzivis (Francijas Gviānas ūdeņi) |
45 |
45 |
(1) Lai varētu izdot minētās zvejas atļaujas, ir jāiesniedz apliecinājums, ka starp kuģa īpašnieku, kas iesniedzis zvejas atļaujas pieteikumu, un apstrādes uzņēmumu, kas atrodas Francijas Gviānas departamentā, ir noslēgts spēkā esošs līgums, kurā noteiktas saistības vismaz 75 % no lutjānzivju nozvejas no attiecīgā kuģa izkraut minētajā departamentā, lai tās varētu apstrādāt šā uzņēmuma ražotnē. Šādam līgumam ir vajadzīgs Francijas iestāžu apstiprinājums, kas nodrošina to, ka līgums atbilst gan līgumslēdzēja apstrādes uzņēmuma faktiskajai jaudai, gan Gviānas ekonomikas attīstības mērķiem. Zvejas atļaujas pieteikumam pievieno pienācīgi apstiprinātu līguma kopiju. Ja šādu apstiprinājumu atsaka, Francijas iestādes par šo atteikumu paziņo attiecīgajai pusei un Komisijai un norāda atteikuma iemeslu.