EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62020CN0244
Case C-244/20: Request for a preliminary ruling from the Tribunal Superior de Justicia de Cataluña (Spain) lodged on 8 June 2020 — F.C.I. v Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS)
C-244/20. sz. ügy: A Tribunal Superior de Justicia de Cataluña (Spanyolország) által 2020. június 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – F. C. I. kontra Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS)
C-244/20. sz. ügy: A Tribunal Superior de Justicia de Cataluña (Spanyolország) által 2020. június 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – F. C. I. kontra Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS)
HL C 320., 2020.9.28, p. 6–7
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
28.9.2020 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 320/6 |
A Tribunal Superior de Justicia de Cataluña (Spanyolország) által 2020. június 8-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – F. C. I. kontra Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS)
(C-244/20. sz. ügy)
(2020/C 320/08)
Az eljárás nyelve: spanyol
A kérdést előterjesztő bíróság
Tribunal Superior de Justicia de Cataluña
Az alapeljárás felei
Fellebbező: F. C. I.
Ellenérdekű fél: Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS)
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
1) |
Érvénytelenné kell-e nyilvánítani vagy annak kell-e tekinteni a férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmód elvének a szociális biztonság területén történő fokozatos megvalósításáról szóló, 1978. december 19-i 79/7 irányelv (1) 3. cikkének a túlélő feleknek nyújtott ellátásokat és a családi ellátásokat az említett irányelv hatálya alól kizáró (2) bekezdését amiatt, hogy e rendelkezés ellentétes az uniós jog egyik olyan általános elvével, mint a férfiak és a nők közötti egyenlőség elve, amelyet az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke és 3. cikke, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 19. cikke az Európai Unió egyik alapvető értékének, az Európai Unió Alapjogi Chartája 21. cikkének (1) bekezdése, valamint a Bíróság hosszú ideje alkalmazott és állandó ítélkezési gyakorlata pedig alapvető jognak nyilvánított? |
2) |
Úgy kell-e értelmezni az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkét, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája 17. cikkének (1) bekezdését az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló, 1950. november 4-én Rómában aláírt európai egyezmény 1. kiegészítő jegyzőkönyve (kihirdette: 1993. évi XXXI. törvény) 1. cikkével összefüggésben, hogy azokkal ellentétes (a Tribunal Constitucional [alkotmánybíróság] 2014. március 11-i 40/2014 ítéletén, az azt értelmező ítélkezési gyakorlaton, valamint az azt végrehajtó jogalkotási reformon alapuló) olyan nemzeti intézkedés, mint amely az alapeljárásban szerepel, amely – a gyakorlatban, valamint a formalizálttá tételre vonatkozó követelménnyel kapcsolatos általános tájékozatlanság és az e követelmény teljesítéséhez való alkalmazkodásra nyitva álló időszak hiánya miatt – először lehetetlenné tette, később pedig rendkívül megnehezítette a Código Civil Catalán (katalán polgári törvénykönyv) által szabályozott élettársi kapcsolatból származó özvegyi nyugdíjhoz való hozzáférést? |
3) |
Úgy kell-e értelmezni az európai uniós jog egyik olyan alapvető elvét, mint a férfiak és nők közötti egyenlőség elve – amely az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 3. cikkében alapvető értékként szerepel – és a nemen alapuló hátrányos megkülönböztetés elve – amelyet az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. cikke alapvető jogként ismer el – az Emberi Jogok Európai Egyezménye 14. cikkével összefüggésben, hogy azzal ellentétes (a Tribunal Constitucional [alkotmánybíróság] 2014. március 11-i 40/2014 ítéletén, az azt értelmező ítélkezési gyakorlaton, valamint az azt végrehajtó jogalkotási reformon alapuló) olyan nemzeti intézkedés, mint amely az alapeljárásban szerepel, amely – a gyakorlatban, valamint a formalizálttá tételre vonatkozó követelménnyel kapcsolatos általános tájékozatlanság és az e követelmény teljesítéséhez való alkalmazkodásra nyitva álló időszak hiánya miatt – először lehetetlenné tette, később pedig rendkívül megnehezítette a katalán polgári törvénykönyv által szabályozott élettársi kapcsolatból származó özvegyi nyugdíjhoz való hozzáférést, és ezzel a nőknek sokkal nagyobb arányban okozott hátrányt, mint a férfiaknak? |
4) |
A „születésre” vagy – másodlagosan – a „nemzeti kisebbséghez való tartozásra”, mint az Európai Unió Alapjogi Chartája 21. cikkének (1) bekezdése által tiltott hátrányos megkülönböztetés okára vagy „indokára” való alapítás tilalmát az Emberi Jogok Európai Egyezménye 14. cikkével összefüggésben úgy kell-e értelmezni, hogy azzal ellentétes (a Tribunal Constitucional [alkotmánybíróság] 2014. március 11-i 40/2014 ítéletén, az azt értelmező ítélkezési gyakorlaton, valamint az azt végrehajtó jogalkotási reformon alapuló) olyan nemzeti intézkedés, mint amely az alapeljárásban szerepel, amely – a gyakorlatban, valamint a formalizálttá tételre vonatkozó követelménnyel kapcsolatos általános tájékozatlanság és az e követelmény teljesítéséhez való alkalmazkodásra nyitva álló időszak hiánya miatt – először lehetetlenné tette, később pedig rendkívül megnehezítette a katalán polgári törvénykönyv által szabályozott élettársi kapcsolatból származó özvegyi nyugdíjhoz való hozzáférést? |
(1) A férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmód elvének a szociális biztonság területén történő fokozatos megvalósításáról szóló, 1978. december 19-i 79/7/EGK tanácsi irányelv (HL 1979. L 6., 24. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 1. kötet, 215. o.).