EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32023R0451
Commission Delegated Regulation (EU) 2023/451 of 25 November 2022 specifying the factors to be taken into consideration by the competent authority and the supervisory college when assessing the recovery plan of central counterparties (Text with EEA relevance)
A Bizottság (EU) 2023/451 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. november 25.) az illetékes hatóság és a felügyeleti kollégium által a központi szerződő felek helyreállítási tervének értékelésekor figyelembe veendő tényezők részletezéséről (EGT-vonatkozású szöveg)
A Bizottság (EU) 2023/451 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. november 25.) az illetékes hatóság és a felügyeleti kollégium által a központi szerződő felek helyreállítási tervének értékelésekor figyelembe veendő tényezők részletezéséről (EGT-vonatkozású szöveg)
C/2022/8435
HL L 67., 2023.3.3, p. 7–16
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
2023.3.3. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 67/7 |
A BIZOTTSÁG (EU) 2023/451 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE
(2022. november 25.)
az illetékes hatóság és a felügyeleti kollégium által a központi szerződő felek helyreállítási tervének értékelésekor figyelembe veendő tényezők részletezéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a központi szerződő felek helyreállítására és szanálására irányuló keretrendszerről, továbbá az 1095/2010/EU, a 648/2012/EU, a 600/2014/EU, a 806/2014/EU és az (EU) 2015/2365 rendelet, valamint a 2002/47/EK, a 2004/25/EK, a 2007/36/EK, a 2014/59/EU és az (EU) 2017/1132 irányelv módosításáról szóló, 2020. december 16-i (EU) 2021/23 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (12) bekezdésére
mivel:
(1) |
Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének értékeléséhez a központi szerződő fél tőkeszerkezetét és kockázati profilját vizsgálják, azt kell mérlegelniük, hogy a helyreállítási terv képes-e biztosítani a központi szerződő fél pénzügyi erőforrásainak megfelelőségét, ideértve szükség esetén a központi szerződő fél kellő időben történő feltőkésítését, az előfinanszírozott források feltöltését, valamint bármely finanszírozási és likviditási hiány kezelését is. |
(2) |
Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének értékeléséhez a központi szerződő fél többlépcsős veszteségfedezését vizsgálják, azt kell mérlegelniük, hogy a központi szerződő fél többlépcsős veszteségfedezésre és veszteségelosztásra vonatkozó szabályainak struktúrája alkalmas-e a tervben felvázolt összes nemteljesítési veszteségi forgatókönyv kezelésére, és hogy ezek a veszteségelosztások jogilag végrehajthatók-e. |
(3) |
Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének értékeléséhez a központi szerződő fél szervezeti felépítésének összetettségét vizsgálják, azt kell mérlegelniük, hogy a központi szerződő fél tulajdonosi struktúrája és irányítási rendszere kellően egyértelmű-e ahhoz és alkalmas-e arra, hogy szavatolja a helyreállítási terv megvalósíthatóságát és biztosítsa a helyreállítási intézkedések zökkenőmentes végrehajtását. |
(4) |
Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének értékeléséhez a központi szerződő fél tevékenységeinek helyettesíthetőségét vizsgálják, azt kell mérlegelniük, hogy a központi szerződő fél helyreállítási terve miként irányozza elő, hogy a reálgazdaság és a pénzügyi stabilitás szempontjából alapvető szolgáltatásokat érintő zavarok kockázatának csökkentése érdekében a központi szerződő fél elszámolási szolgáltatásait részben vagy egészben más engedélyezett uniós központi szerződő felek vagy elismert harmadik országbeli központi szerződő felek nyújthassák. |
(5) |
Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének értékeléséhez a központi szerződő fél kockázati profilját vizsgálják, azt kell mérlegelniük, hogy a központi szerződő fél az üzleti jellemzői, valamint irányítási és jogi kockázatai fényében képes-e gyorsan és hatékonyan végrehajtani a helyreállítási terv intézkedéseit, függetlenül a központi szerződő fél sajátosságaitól. |
(6) |
Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének értékeléséhez a központi szerződő félnek az életképességet veszélyeztető stresszhelyzetekre való felkészültségét vizsgálják, azt kell mérlegelniük, hogy a helyreállítási tervben foglalt forgatókönyvek és mutatók a központi szerződő fél sajátosságainak fényében képesek-e biztosítani a központi szerződő fél ilyen stresszhelyzetekre való felkészültségének hitelességét. |
(7) |
Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének értékeléséhez a központi szerződő fél üzleti modelljét vizsgálják, azt kell mérlegelniük, hogy a helyreállítási terv megfelelően azonosítja-e a kritikus funkciókat, és miként irányozza elő az eszközök vagy üzletágak értékesítését annak érdekében, hogy felkészüljön a helyreállítási terv aktiválásának a klíringtagokra, azok ügyfeleire és közvetett ügyfeleire, valamint a kiszervezési megállapodásokra gyakorolt hatására. |
(8) |
Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok azt vizsgálják, hogy a központi szerződő fél helyreállítási terve milyen hatást gyakorol a kommunikációval kapcsolatban bizonyos szervezetekre, azt kell mérlegelniük, hogy a központi szerződő fél kommunikációs és tájékoztatási eljárásai alkalmasak-e az információk lehető legátláthatóbb megosztására és a központi szerződő fél nehézségeivel kapcsolatos negatív piaci reakciók kezelésére. |
(9) |
Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok azt vizsgálják, hogy a központi szerződő fél helyreállítási terve milyen hatást gyakorol a klíringtagokra, azt kell mérlegelniük, hogy a központi szerződő fél miként értékeli klíringtagságának összetettségét annak érdekében, hogy felkészüljön a helyreállítási tervnek a klíringtagok ügyfeleire és közvetett ügyfeleire gyakorolt hatására, és miként veszi figyelembe az összes helyreállítási forgatókönyvben szereplő szerződéses kötelezettségeit. |
(10) |
Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok azt vizsgálják, hogy a központi szerződő fél helyreállítási terve milyen hatást gyakorol a kapcsolt piaci infrastruktúrákra, a szanálási tervvel összefüggő interoperabilitási hatások megfelelő értékeléséhez azt kell mérlegelniük, hogy a központi szerződő fél helyreállítási intézkedéseinek végrehajtása befolyásolhatja-e a kapcsolt infrastruktúra működését. |
(11) |
Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok azt vizsgálják, hogy a központi szerződő fél helyreállítási terve milyen hatást gyakorol a központi szerződő fél által kiszolgált pénzügyi piacokra, beleértve a kereskedési helyszíneket is, figyelembe kell venniük a központi szerződő fél kereskedési helyszíneivel való bármely kapcsolatot annak érdekében, hogy felkészüljenek a helyreállítási intézkedések által a kereskedési helyszínek ügyletfeldolgozási vagy ármegállapítási képességére gyakorolt bármely lényeges hatásra. |
(12) |
Amikor az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok azt vizsgálják, hogy a központi szerződő fél helyreállítási terve milyen hatást gyakorol bármely tagállamnak és az Unió egészének a pénzügyi rendszerére, a helyreállítási terv aktiválásából eredő esetleges továbbterjedési kockázat figyelembevétele érdekében azt a hatást kell értékelniük, amelyet a helyreállítási intézkedések a központi szerződő féllel, a klíringtagokkal és a pénzügyi piaci infrastruktúrákkal lényeges kapcsolatban álló szervezetekre gyakorolnak. Figyelembe kell venniük továbbá a helyreállítási terv által annak biztosítása érdekében bevezetett ösztönzők megfelelőségét, hogy a helyreállítási intézkedések és a veszteségelosztó eszközök optimalizálják a sikeres helyreállítás valószínűségét, a költségeknek a központi szerződő fél részvényesei, klíringtagjai és ügyfelei közötti méltányos és arányos megosztása mellett. |
(13) |
Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeten alapul. |
(14) |
Az ESMA az e rendelet alapját képező technikai standardtervezetet a Központi Bankok Európai Rendszerével és az Európai Rendszerkockázati Testülettel együttműködésben dolgozta ki. Az ESMA nyilvános konzultációt folytatott a szabályozástechnikai standardtervezetről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 37. cikkével összhangban létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport tanácsát, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A központi szerződő fél tőkeszerkezetének és pénzügyi kockázatának értékelése
Az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének megfelelőségét a központi szerződő fél tőkeszerkezetével és pénzügyi kockázatával kapcsolatban az összes következő tényező figyelembevételével értékelik:
a) |
vannak-e ellentmondások a központi szerződő fél tőkeszerkezete és a központi szerződő fél kellő időben történő feltőkésítését abban az esetben biztosító helyreállítási intézkedések között, ha tőkeszintje a bejelentési küszöbérték vagy a tőkekövetelmények alá esik; |
b) |
a helyreállítási terv megfelelően figyelembe veszi-e az (EU) 2021/23 rendelet 9. cikkének (14) bekezdésében említett, előfinanszírozott elkülönített saját forrásokból származó pótlólagos összeget; |
c) |
az elszámolt termékek típusait figyelembe véve a helyreállítási tervben szereplő intézkedések jól kialakítottak, megvalósíthatók, hitelesek és alkalmasak-e a központi szerződő fél számára a következőkhöz:
|
d) |
megfelelően tesztelték-e, hogy a helyreállítási tervben szereplő intézkedések lehetővé teszik-e az elosztást és az árfeltárást; |
e) |
a helyreállítási tervben szereplő intézkedések és a c) pont iv. alpontjában említett eszközök kellően megbízhatóak-e és azonnal rendelkezésre állnak-e mind egyedi, mind rendszerszintű helyreállítási események esetén; |
f) |
a helyreállítási terv egyaránt tartalmaz-e intézkedéseket a finanszírozási hiányok és az átmeneti likviditási rések kezelésére, és részletezi-e a központi szerződő fél rendelkezésére álló likviditási megállapodásokat; |
g) |
a helyreállítási tervben szereplő intézkedések figyelembe veszik-e a letéti modellt és a letéti folyamatokat, valamint a biztosítéki keretrendszert, beleértve a központi szerződő fél által elfogadott biztosítékok jegyzékét és a biztosítékokra alkalmazott levonásokat és különösen az alábbiak mindegyikét:
|
h) |
a helyreállítási terv előirányozza-e meglévő központi banki támogatás igénybevételét, és egyértelműen azonosítja-e azokat az eszközöket, amelyek a központi banki támogatás feltételei szerint várhatóan fedezetként befogadhatók. |
2. cikk
A központi szerződő fél többlépcsős veszteségfedezésének értékelése
Az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének megfelelőségét a központi szerződő fél többlépcsős veszteségfedezésével kapcsolatban az összes következő tényező figyelembevételével értékelik:
a) |
a terv egyértelműen részletezi-e a többlépcsős veszteségfedezést és a különböző veszteségtovábbítási pályákat, és a veszteségelosztási szabályoknak megfelelően modellezi-e a veszteségek következményeit, az említett szabályokba beleértve a központi szerződő fél és klíringtagjai közötti megállapodásokat és a központi szerződő fél átfogó kockázatkezelési keretét, például a központi szerződő fél szabálykönyvét; |
b) |
a terv a többlépcsős veszteségfedezés végrehajthatóságának biztosítása érdekében értékeli és kezeli-e a releváns jogi kockázatokat, többek között a harmadik országbeli joghatóságokban székhellyel rendelkező klíringtagok tekintetében. |
3. cikk
A központi szerződő fél szervezeti felépítésének értékelése
Az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének megfelelőségét a szervezeti felépítés összetettségével kapcsolatban az összes következő tényező figyelembevételével értékelik:
a) |
a központi szerződő fél tulajdonosi struktúrája befolyásolhatja-e a helyreállítási tervet; |
b) |
a központi szerződő fél tulajdonosi struktúrája miként tükröződik a központi szerződő fél ösztönzőrendszerében vagy döntési folyamataiban; |
c) |
a helyreállítási terv tulajdonosokra vonatkozó követelményei miként befolyásolhatják a helyreállítási tervet, ideértve azt az esetet is, amikor az anyavállalat általi vagy a csoport általi támogatásról szóló szerződéses megállapodások a helyreállítási terv részét képezik, különösen az alábbiak értékelése révén:
|
d) |
kellően értékelik-e a központi szerződő fél csoporton belüli vállalkozásokkal fennálló kapcsolatait azon átterjedési kockázat figyelembevétele céljából, amely akkor merülhet fel, ha valamely csoporton belüli vállalkozás pénzügyi nehézségekkel szembesül vagy fizetésképtelenné válik, valamint azt, hogy ezek a kapcsolatok miként befolyásolhatják a helyreállítási tervben szereplő intézkedések alkalmazhatóságát; |
e) |
a helyreállítási terv jóváhagyására, valamint a helyreállítási terv kidolgozásáért és végrehajtásáért felelős, szervezeten belüli személyek azonosítására vonatkozó politikák és eljárások megfelelőek, egyértelműek és megvalósíthatók-e; |
f) |
a helyreállítási terv összhangban van-e a központi szerződő fél vállalatirányítási struktúrájával, döntési folyamataival és belső irányításával; |
g) |
a központi szerződő fél belső szervezetének összetettsége akadályozhatja-e az időben történő intézkedéseket, vagy a folyamatok valószínűleg hatékonyan, egyértelmű döntéshozatali láncokkal és egyértelműen meghatározott felelősségi körökkel működnek-e; |
h) |
a helyreállítási terv egyértelmű és megvalósítható-e az eljárások és a cselekvési tervek szintjén – beleértve a döntési folyamatokra vonatkozó eljárásokat, a helyreállítási terv folyamata szempontjából releváns személyek részletes elérhetőségeit, a távoli hozzáférés lehetőségét és a döntéshozókkal való kapcsolatfelvételt –, továbbá tartalmaz-e eljárásokat a kulcsfontosságú személyekkel való helyszíni és helyszínen kívüli kapcsolatfelvételt illetően; |
i) |
a helyreállítási tervet – amennyiben ez előírás – ténylegesen belefoglalták-e a központi szerződő fél működési szabályzatába; |
j) |
a központi szerződő fél megfelelő szabályokkal és eljárásokkal rendelkezik-e a helyreállítási terv klíringtagokkal való rendszeres tesztelésére, és amennyiben lehetséges, azok ügyfeleinek és közvetett ügyfeleinek azonosítására. |
4. cikk
A központi szerződő fél által végzett tevékenységek helyettesíthetőségének értékelése
Az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének megfelelőségét a központi szerződő fél által végzett tevékenységek helyettesíthetőségével kapcsolatban az összes következő tényező figyelembevételével értékelik:
a) |
a helyreállítási terv figyelembe veszi-e, hogy a központi szerződő fél által nyújtott elszámolási szolgáltatások egy részét vagy egészét a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 14. vagy 25. cikke alapján engedélyezett vagy elismert más központi szerződő felek nyújtják-e; |
b) |
a helyreállítási terv – a központi szerződő fél rendelkezésére álló információk felhasználásával – mennyiben részletezi a más központi szerződő felek által nyújtott elszámolási szolgáltatások azonosítását, és hogy az ilyen más központi szerződő felek által nyújtott azonosított szolgáltatások esetében már meglévő vagy újonnan létrehozott elszámolási szolgáltatásokról van-e szó; |
c) |
amennyiben a helyreállítási terv az ügyletek hordozhatóságát vagy a nem kritikus tevékenységek más szolgáltató számára való részleges vagy teljes átadását irányozza elő:
|
5. cikk
A központi szerződő fél kockázati profiljának értékelése
(1) Az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének megfelelőségét a központi szerződő fél kockázati profiljával kapcsolatban az összes következő tényező figyelembevételével értékelik:
a) |
a központi szerződő fél helyreállítási terve összességében megfelelő intézkedéseket ír-e elő azon különböző kockázattípusok és valószínű kombinációik kezelésére, amelyek szükségessé tehetik az 1. cikk c) pontjának iv. alpontjában említett helyreállítási eszközök alkalmazását; |
b) |
a helyreállítási terv értékeli és mérsékeli-e a központi szerződő félnél, valamint más szervezeteknél és szolgáltatóknál jelentkező – többek között az elszámolást, a befektetést, a letéti őrzést és a kifizetéseket érintő – olyan zavarok kockázatát, amelyeknek a központi szerződő fél ki van téve; |
c) |
a helyreállítási terv figyelembe veszi-e a központi szerződő fél üzleti tevékenységének jellegét, méretét és összetettségét, és ezek az elemek miként tükröződnek a központi szerződő fél által javasolt intézkedésekben; |
d) |
a központi szerződő fél önállóan, a vállalatcsoporton belüli más szervezetek beavatkozása nélkül alkalmazhatja-e a helyreállítási tervet, és amennyiben lehetséges, egyértelműen azonosítva vannak-e a csoporton belüli más vállalkozásokra gyakorolt továbbgyűrűző hatások és a kölcsönös pénzügyi függőségek; |
e) |
a helyreállítási terv figyelembe veszi-e az esetlegesen a központi szerződő fél pénzügyi helyzetének jelentős romlásához vezető környezeti kockázatokat és kibertámadások kockázatát, valamint a 648/2012/EU rendelet 49. cikkének (1) bekezdésével és az 1095/2010/EU rendelet 21. cikkének (2) bekezdésével összhangban elvégzett stressztesztek során azonosított egyéb kockázatokat, amennyiben azok a helyreállítási terv szempontjából relevánsak; |
f) |
a helyreállítási terv értékeli-e a jogi kockázatokat és különösen azt, hogy minden intézkedése jogszerű, érvényes, kötelező és végrehajtható-e; |
g) |
a szabályozások, a megállapodások és a szerződések – beleértve a központi szerződő fél működési szabályzatát és a szolgáltatókkal kötött megállapodásokat is – egyértelműek, jogszerűek, érvényesek, kötelezőek és érvényesíthetők, valamint peresíthetők-e (a jogvitákkal és perekkel kapcsolatos kockázatok kezelése és minimalizálása érdekében); |
h) |
szükség esetén beszereztek-e jogi véleményt a behajtási intézkedések és megállapodások jogi érvényességéről és végrehajthatóságáról, különösen, ha a megállapodás másik szerződő fele harmadik országban található; |
i) |
amennyiben a központi szerződő fél igazgatósága a központi szerződő fél helyreállítási tervének jóváhagyásakor úgy döntött, hogy nem követi a kockázatkezelési bizottság tanácsát, úgy megfelelő-e a központi szerződő fél által a kockázatkezelési bizottság tagjai és az illetékes hatóság számára az (EU) 2021/23 rendelet 9. cikkének (18) bekezdésével összhangban adott indokolás. |
(2) Az (1) bekezdés a) pontjának alkalmazásában a figyelembe veendő kockázattípusok a központi szerződő féltől függően működési, hitel-, likviditási, általános üzleti, letéti őrzési, kiegyenlítési, befektetési, piaci, rendszerszintű, környezeti és éghajlati kockázatokat foglalnak magukban.
(3) Az (1) bekezdés c) pontjában említett szempontokat a helyreállítási terv a központi szerződő fél üzleti tevékenységére jellemző összes következő szempont figyelembevételével is értékelheti:
a) |
a központi szerződő fél által elszámolt vagy elszámolandó pénzügyi eszközök típusa, |
b) |
a központi szerződő fél által elszámolt vagy elszámolandó azon pénzügyi eszközök, amelyek a 648/2012/EU rendelet 4. cikkében említett elszámolási kötelezettség hatálya alá tartoznak, |
c) |
a központi szerződő fél által egy év alatt elszámolt összegek átlagértéke terméktípusonként és pénznemenként, abszolút értékben és a központi szerződő fél tőkéjéhez viszonyítva, az egyes klíringtagok és lehetőség szerint az egyes ügyfelek szintjén; |
d) |
a központi szerződő fél által elszámolt ügyleteket uniós kereskedési helyszínen, a 648/2012/EU rendelet 2a. cikkével összhangban egyenértékűnek tekintett harmadik országbeli kereskedési helyszínen vagy tőzsdén kívül hajtják-e végre; |
e) |
azok a tagállamok, amelyekben a központi szerződő fél a szolgáltatásait és egyéb határokon átnyúló tevékenységeit nyújtja vagy szándékozik nyújtani. |
6. cikk
A központi szerződő fél kockázati profiljának értékelése a központi szerződő fél felkészültségével kapcsolatban
Az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének megfelelőségét a helyreállítási tervben foglalt ütemterv, forgatókönyvek és mutatók tekintetében is értékelik. Ezen értékelés során az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok az összes következő tényezőt figyelembe veszik:
a) |
a helyreállítási terv tervezett alkalmazása és kialakított stratégiája:
|
b) |
a helyreállítási tervben foglalt mennyiségi és minőségi mutatók kerete azonosítja-e azokat a körülményeket, amelyek között a helyreállítási tervben szereplő intézkedéseket meg kell hozni. |
7. cikk
A központi szerződő fél kockázati profiljának értékelése az üzleti modellel kapcsolatban
Az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének megfelelőségét a központi szerződő fél üzleti modelljéből eredő működési kockázattal kapcsolatban az összes következő tényező figyelembevételével értékelik:
a) |
a terv megfelelően azonosítja-e a központi szerződő fél kritikus funkcióit; |
b) |
a központi szerződő fél számára megfelelőek-e a helyreállítási tervben szereplő, az eszközök vagy üzletágak értékesítését megkönnyítő előkészítő intézkedések, figyelembe véve a következők mindegyikét:
|
c) |
amennyiben a központi szerződő fél többféle terméket számol el, a központi szerződő fél mérlegelte-e a termékfélék szerint felosztott értékesítés lehetőségét, és feltárt-e az ilyen felosztott értékesítésből fakadó akadályokat vagy a helyreállítási tervre gyakorolt egyéb hatásokat; |
d) |
a helyreállítási terv értékeli-e a különböző szervezetekkel – likviditásszolgáltatókkal, kiegyenlítő bankokkal, platformokkal, letétkezelőkkel, befektetési ügynökökkel, bankokkal vagy szolgáltatókkal – fennálló kapcsolatok számát és fontosságát, és e kapcsolatok miként befolyásolják a helyreállítási intézkedéseket és a helyreállítási terv eredményességét; |
e) |
a terv értékeli-e az egyes kapcsolatok jelentőségét vagy lényegességét, többek között az elszámolt mennyiségek és az említett intézkedésekből eredő pénzügyi kitettségek alapján; |
f) |
a terv megfelelően értékeli-e a központi szerződő fél fő tevékenységére részben kiterjedő kiszervezési megállapodásokat, és csökkenti-e az azonosított kockázatokat; |
g) |
a helyreállítási terv miként értékeli jogi érvényesíthetőségét az f) pontban említett kiszervezési megállapodások szolgáltatóival szemben, kielégítően értékeli-e, hogy az ilyen szolgáltatók esetleg nem tudják teljesíteni a kiszervezési megállapodások szerinti kötelezettségeiket, és miként mérsékeli ezeket a kockázatokat. |
8. cikk
A központi szerződő fél kommunikációs és tájékoztatási tervével kapcsolatban bizonyos szervezetekre gyakorolt általános hatás értékelése
Az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének megfelelőségét a központi szerződő fél kommunikációs és tájékoztatási tervével kapcsolatban a helyreállítási terv végrehajtása által az (EU) 2021/23 rendelet 10. cikke (3) bekezdésének b) pontjában említett szervezetekre vagy piacokra gyakorolt általános hatás és különösen az összes következő tényező figyelembevételével értékelik:
a) |
a központi szerződő fél kommunikációs és tájékoztatási terve megfelel-e az (EU) 2021/23 rendelet melléklete A. szakaszának 3. pontjában foglaltaknak, és konkréten a központi szerződő fél kommunikációs és tájékoztatási terve:
|
b) |
a központi szerződő fél kommunikációs és tájékoztatási terve tartalmaz-e egyértelmű eljárásokat arra vonatkozóan, hogy miként és mikor osszanak meg információkat a különböző szervezetekkel, egyértelműen ismertetve, hogy ezek az eljárások miként veszik figyelembe a jogi követelményeket és az egyéb kötelező érvényű követelményeket. |
9. cikk
A központi szerződő fél helyreállítási terve által a klíringtagokra és azok ügyfeleire és közvetett ügyfeleire gyakorolt általános hatás értékelése
Az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének megfelelőségét a helyreállítási terv által a központi szerződő fél klíringtagjaira és – amennyiben az információ a központi szerződő fél rendelkezésére áll – azok ügyfeleire és közvetett ügyfeleire (köztük azokra is, amelyeket egyéb rendszerszinten jelentős intézménynek jelöltek ki) gyakorolt általános hatással kapcsolatban az összes következő tényező figyelembevételével értékelik:
a) |
a helyreállítási terv megfelelően tükrözi-e a központi szerződő fél klíringtagságának összetettségét az összes következő elem tekintetében:
|
b) |
a helyreállítási terv figyelembe veszi-e a központi szerződő fél által nyújtott elszámolási szolgáltatások esetleges zavara által a klíringtagokra és – amennyiben az információ a központi szerződő fél rendelkezésére áll – azok ügyfeleire és közvetett ügyfeleire gyakorolt általános hatást, beleértve az elszámoláshoz való hozzáférésre gyakorolt lehetséges hatásokat és a központi szerződő fél működési szabályzatából eredő egyéb hatásokat is; |
c) |
a helyreállítási terv figyelembe veszi-e a keretében meghozandó elfogadott intézkedéseknek a klíringtagokra és adott esetben azok ügyfeleire és közvetett ügyfeleire gyakorolt lehetséges hatását; |
d) |
a klíringtagok és adott esetben azok ügyfelei és közvetett ügyfelei a központi szerződő fél működési szabályzatának megfelelően megállapodtak-e bármilyen pénzügyi vagy szerződéses kötelezettségben, beleértve e kötelezettség összegének kiszámítási módját, felső határ vagy korlát alkalmazását, azt, hogy az összeget előre rögzítik vagy pedig a tag vagy az ügyfél kitettségeitől függően fogják meghatározni, és hogy az ilyen forrásokat miként kérnék be. |
10. cikk
A központi szerződő fél helyreállítási terve által a kapcsolt FMI-kre gyakorolt általános hatás értékelése
Az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének megfelelőségét a terv által a kapcsolt pénzügyi piaci infrastruktúrákra (FMI) gyakorolt általános hatással kapcsolatban az összes következő tényező figyelembevételével értékelik:
a) |
a helyreállítási terv értékeli-e a helyreállítási intézkedések alkalmazásának bármely interoperábilis központi szerződő félre és a központi szerződő félhez kapcsolódó bármely más FMI-re gyakorolt lehetséges hatását, a központi szerződő fél e szervezetekben való részvételének jelentőségét értékelve; |
b) |
a helyreállítási terv kiterjed-e a más központi szerződő felekkel kötött interoperabilitási vagy letétbeszámítási megállapodásokra, valamint az ilyen megállapodások hatálya, beleértve az e megállapodások keretében elszámolt mennyiségeket és kicserélt pénzügyi erőforrásokat; |
c) |
a helyreállítási terv szerinti intézkedések végrehajtása befolyásolhatja-e a hozzáférést más FMI-khez, és a terv miként mérsékeli az esetlegesen feltárt akadályokat vagy korlátokat; |
d) |
az (EU) 2021/23 rendelet 9. cikkének (16) bekezdésével összhangban hatékony és kielégítő módon bevonták-e a terv kidolgozási folyamatába azon kapcsolt FMI-ket és érdekelt feleket, amelyeknek veszteségei keletkeznének, költségei merülnének fel, vagy amelyek hozzájárulnának a likviditáshiány fedezéséhez abban az esetben, ha az említett terv végrehajtására kerülne sor. |
11. cikk
A központi szerződő fél helyreállítási terve által a központi szerződő fél által kiszolgált pénzügyi piacokra, beleértve a kereskedési helyszíneket is, gyakorolt általános hatás értékelése
Az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének megfelelőségét a központi szerződő fél által kiszolgált pénzügyi piacokra, beleértve a kereskedési helyszíneket is, gyakorolt általános hatással kapcsolatban az összes következő tényező figyelembevételével értékelik:
a) |
a helyreállítási terv értékeli-e a helyreállítási intézkedések alkalmazásának a kereskedési helyszínekre és a központi szerződő félhez kötődő bármely más kereskedési forrásra gyakorolt lehetséges hatását, többek között a központi szerződő fél e szervezetekben való részvételének jelentőségét, és e hatás fenyegetést jelent-e az érintett szervezetek stabilitására nézve; |
b) |
a központi szerződő fél az elszámolási szolgáltatások mellett nyújt-e az elszámoláshoz kapcsolódó egyéb lényeges vagy jelentős szolgáltatást vagy kiegészítő szolgáltatást, és a helyreállítási terv keretében hozott intézkedések hatással lehetnek-e a központi szerződő fél által kiszolgált pénzügyi piacra, amennyiben a központi szerződő fél ilyen egyéb lényeges vagy jelentős szolgáltatást vagy kiegészítő szolgáltatást nyújt. |
12. cikk
A központi szerződő fél helyreállítási terve által bármely tagállamnak és az Unió egészének a pénzügyi rendszerére gyakorolt általános hatás értékelése
Az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének megfelelőségét a terv által bármely tagállamnak és az Unió egészének a pénzügyi rendszerére gyakorolt hatással kapcsolatban az összes következő tényező figyelembevételével értékelik:
a) |
a helyreállítási terv értékeli-e lehetséges hatását a következőkre:
|
b) |
a helyreállítási terv az általa gyakorolt szélesebb körű rendszerszintű kockázati hatás értékeléséhez figyelembe veszi és tükrözi-e az ESMA eseti elemzéseinek számára releváns eredményeit, és lehetőség szerint mérsékeli-e a releváns megállapításokat vagy aggályokat; |
c) |
a helyreállítási terv figyelembe veszi-e a különböző szervezetekkel – likviditásszolgáltatókkal, kiegyenlítő bankokkal, platformokkal, letétkezelőkkel, befektetési ügynökökkel, bankokkal vagy szolgáltatókkal – fennálló lényeges kapcsolatokat annak értékelésével, hogy esetlegesen miként befolyásolhatja a kapcsolt szervezetek működését, és hogy intézkedései az azonosított, lényeges kapcsolatokkal rendelkező szervezetek esetében is megfelelőek és megvalósíthatók-e, vagy lényeges negatív hatást gyakorolhatnak-e bármely tagállamnak és az Unió egészének a pénzügyi rendszerére; |
d) |
a likviditásszolgáltatók – amennyiben a központi szerződő fél illetékes hatósága felügyeli őket, vagy rendelkezésre állnak a likviditási kitettségeikre vonatkozó információk – koncentrált likviditási kitettséget eredményeznek-e amiatt, hogy több központi szerződő fél számára többféle szerepet tölthetnek be, többek között klíringtagként, fizetési bankként, befektetési bankként, letétkezelőként vagy likviditási védőháló nyújtójaként. |
13. cikk
Ösztönzők
Az illetékes hatóságok és a felügyeleti kollégiumok a központi szerződő fél helyreállítási tervének megfelelőségét az összes következő tényező figyelembevételével értékelik azzal kapcsolatban, hogy megfelelő ösztönzést teremt-e a központi szerződő fél tulajdonosai, klíringtagjai és – adott esetben, amennyiben lehetséges – azok ügyfelei számára ahhoz, hogy kézben tartsák az általuk a rendszerbe vitt vagy a rendszerben őket érő kockázatok nagyságát, nyomon kövessék a központi szerződő fél kockázatvállalását és kockázatkezelési tevékenységeit, valamint hozzájáruljanak a központi szerződő fél nemteljesítés-kezelési eljárásához:
a) |
az ösztönzők növelik-e a sikeres helyreállítás valószínűségét, és a helyreállítási terv részletezi-e a különböző érdekelt felek számára nyújtott ösztönzőket, adott esetben példákat adva arról, hogy válságok idején miként lehetne ösztönözni az önkéntes vagy opcionális hozzájárulásokat a központi szerződő fél működési szabályzata szerinti elfogadott hozzájárulásokon felül; |
b) |
a helyreállítási tervhez kapcsolódó, erőforrásokra, hozzájárulásokra vagy költségfelosztásra vonatkozó felhívások megfelelő ösztönzőket teremtenek-e a központi szerződő fél és klíringtagjai, valamint – ha ismertek – azok ügyfelei és közvetett ügyfelei, illetve a részvényesek és a csoporton belüli egyéb szervezetek számára ahhoz, hogy a kockázatok és a potenciális költségek minimalizálására törekedjenek; |
c) |
a nemteljesítés-kezelési eljárás struktúrája ösztönzi-e a klíringtagokat és ügyfeleiket a nemteljesítés-kezelésben való részvételre, vagyis helyreállítási eszközök alkalmazására és a központi szerződő fél erőforrásokkal való ellátására a helyreállítás során, ideértve a lekötött erőforrások rendelkezésre bocsátásának elmulasztása esetén alkalmazandó szankciókat is, amennyiben erről megállapodás született, beleértve a kirendelt személyzet rendelkezésre bocsátását a helyreállítás-menedzsmentben való segítségnyújtás vagy aukciós liciten való részvétel céljából; |
d) |
a nemteljesítő tagok pozícióinak elárverezésére vonatkozó megállapodások és intézkedések kellőképpen ösztönzik-e a teljesítő klíringtagokat arra, hogy versenyképes ajánlatot tegyenek, jól szervezettek-e, és megteremtik-e a helyreállítási tervben előirányzott ösztönzőket; |
e) |
a klíringtagok tevékenysége és a helyreállítási terv alapján rájuk hárított potenciális veszteség közötti kapcsolat megfelelő ösztönzést jelent-e a sikeres helyreállítás valószínűségének növelésére, ideértve azt is, hogy a veszteség vagy a potenciális veszteségre alkalmazott felső határ arányos-e a tag tevékenységére vonatkozó, változó letéten, alapletéten, garanciaalap-hozzájárulásokon vagy más kockázatalapú és tevékenységalapú mutatón alapuló mérőszámokkal; |
f) |
jól szervezettek-e és megfelelő ösztönzőket teremtenek-e a kapcsolt FMI-k és az érdekelt felek érdekei közötti egyensúly biztosítására a központi szerződő fél azon mechanizmusai, amelyekkel be kívánja vonni a helyreállítási terv tervezési folyamatába és a releváns kockázatkezelési egyeztetésekbe azokat a kapcsolt FMI-ket és érdekelt feleket, amelyeknek veszteségei keletkeznének, költségei merülnének fel, vagy amelyek hozzájárulnának a likviditáshiány fedezéséhez abban az esetben, ha az említett terv végrehajtására kerülne sor; |
g) |
a klíringtagok és esetlegesen ügyfeleik vagy a központi szerződő félhez kapcsolódó más szervezetek számára megfelelő ösztönzőket teremt-e a szolgáltatásnyújtásba való, a helyreállítási veszteségek mérséklésére szolgáló bevonásuk ahhoz, hogy a központi szerződő fél számára megfelelő szolgáltatásokat nyújtsanak, ideértve a repopartnerként való fellépést és a likviditásszolgáltatást is. |
14. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2022. november 25-én.
a Bizottság részéről
az elnök
Ursula VON DER LEYEN
(1) HL L 22., 2021.1.22., 1. o.
(2) Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).
(3) Az Európai Parlament és a Tanács 648/2012/EU rendelete (2012. július 4.) a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról (HL L 201., 2012.7.27., 1. o.).