EUR-Lex L'accès au droit de l'Union européenne
Ce document est extrait du site web EUR-Lex
Document 32023R0588
Regulation (EU) 2023/588 of the European Parliament and of the Council of 15 March 2023 establishing the Union Secure Connectivity Programme for the period 2023-2027
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2023/588, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2023, unionin turvallisten yhteyksien ohjelman perustamisesta vuosiksi 2023–2027
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2023/588, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2023, unionin turvallisten yhteyksien ohjelman perustamisesta vuosiksi 2023–2027
PE/65/2022/REV/1
EUVL L 79, 17.3.2023, p. 1–39
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
En vigueur
17.3.2023 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
L 79/1 |
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2023/588,
annettu 15 päivänä maaliskuuta 2023,
unionin turvallisten yhteyksien ohjelman perustamisesta vuosiksi 2023–2027
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 189 artiklan 2 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),
sekä katsovat seuraavaa:
(1) |
Eurooppa-neuvosto piti 19 ja 20 päivänä joulukuuta 2013 antamissaan päätelmissä myönteisenä sitä, että valtiollisen satelliittiviestinnän seuraavaa sukupolvea valmistellaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden, komission ja Euroopan avaruusjärjestön (ESA) kesken. Valtiollinen satelliittiviestintä on myös nimetty yhdeksi tekijäksi Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisessa globaalistrategiassa kesäkuussa 2016. Valtiollisella satelliittiviestinnällä olisi osaltaan edistettävä EU:n vastausta hybridiuhkiin ja tarjottava tukea EU:n meriturvallisuusstrategialle ja EU:n arktiselle politiikalle. |
(2) |
Maaliskuun 21 ja 22 päivänä 2019 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä korostettiin, että unionin on entistä tehokkaammin kehitettävä kilpailukykyistä, turvallista, osallistavaa ja eettistä digitaloutta, jolla on maailmanluokan yhteydet. |
(3) |
Komission 22 päivänä helmikuuta 2021 antamassa tiedonannossa ”Siviili-, puolustus- ja avaruusteollisuuden välisiä synergioita koskeva toimintasuunnitelma” todetaan, että sen tavoitteena on mahdollistaa Euroopassa nopeiden yhteyksien käyttö jokaiselle ja tarjota häiriönsietokykyinen yhteysjärjestelmä, jonka avulla yhteydet toimivat Euroopassa missä tahansa tilanteessa. |
(4) |
Neuvoston 21 päivänä maaliskuuta 2022 hyväksymässä turvallisuus- ja puolustusalan strategisessa kompassissa todetaan, että unionin ja sen jäsenvaltioiden avaruusinfrastruktuurit vahvistavat selviytymiskykyämme ja tarjoavat keskeisiä palveluja, jotka korvaavat televiestintäinfrastruktuurit tai täydentävät niitä. Tätä varten niissä kehotetaan unionia työstämään ehdotusta unionin avaruuspohjaisesta maailmanlaajuisesta suojatusta viestintäjärjestelmästä. |
(5) |
Yksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/696 (2) perustetun unionin avaruusohjelman komponenteista on GOVSATCOM, jonka tavoitteena on varmistaa luotettavien, turvallisten, skaalautuvien ja kustannustehokkaiden satelliittiviestintäpalvelujen pitkän aikavälin saatavuus GOVSATCOMin käyttäjille. Asetuksen (EU) 2021/696 mukaan GOVSATCOM-komponentin ensimmäisessä vaiheessa eli noin vuoteen 2025 asti olemassa olevaa kapasiteettia yhdistettäisiin ja yhteiskäytettäisiin GOVSATCOM-keskittymän kautta. Tässä yhteydessä komission on määrä hankkia GOVSATCOM-kapasiteetteja jäsenvaltioilta, joilla on kansallisia järjestelmiä ja avaruusvalmiuksia, sekä kaupallisilta satelliittiviestinnän tai -palvelujen tarjoajilta ottaen huomioon unionin keskeiset turvallisuusintressit. Kyseisessä ensimmäisessä vaiheessa GOVSATCOM-palveluita otetaan käyttöön asteittaisen lähestymistavan pohjalta ottaen huomioon GOVSATCOM-keskittymän infrastruktuuriin liittyvien valmiuksien kehittäminen. Kyseinen lähestymistapa perustuu myös siihen, että jos ensimmäisen vaiheen aikana kysynnän ja tarjonnan tulevaa kehitystä koskeva yksityiskohtainen analyysi osoittaa, että se oli riittämätön kehittyvän kysynnän kattamiseksi, on tarpeen tehdä päätös toiseen vaiheeseen siirtymisestä ja uuden räätälöidyn avaruusinfrastruktuurin tai -kapasiteettien kehittämisestä yhteistyössä yksityisen sektorin, esimerkiksi unionin satelliittioperaattoreiden kanssa. |
(6) |
Neuvoston poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea hyväksyi 22 päivänä maaliskuuta 2017 asiakirjan korkean tason siviili- ja sotilaskäyttäjien tarpeista valtiollista satelliittiviestintää, jäljempänä ’GOVSATCOM’, varten, jonka Euroopan ulkosuhdehallinto, jäljempänä ’EUH’, valmisteli ja jonka kanssa Euroopan puolustusviraston vuonna 2013 hyväksymässä yhteisessä henkilöstötavoitteessa yksilöimät sotilaskäyttäjien vaatimukset ja komission keräämät siviilikäyttäjien tarpeet on yhdistetty. Komission myöhemmin toteuttamista analyyseistä ilmeni, että unionin nykyinen satelliittiviestintätarjonta, joka perustuu jäsenvaltioiden kansallisten järjestelmien ja yksityisen sektorin kapasiteetteihin, ei vastaa valtiollisen kysynnän tiettyihin uusiin tarpeisiin, jotka koskevat yhä enenevässä määrin parempia turvallisuusratkaisuja, lyhyttä vasteaikaa ja maailmanlaajuista kattavuutta. Kyseisiä tarpeita olisi seurattava ja arvioitava säännöllisesti. |
(7) |
Tekniikan viimeaikainen kehitys on mahdollistanut ei-geostationaarisen kiertoradan (NGSO) viestintäjärjestelmien syntymisen ja sen, että ne ovat asteittain ryhtyneet tarjoamaan nopeita lyhyen vasteajan yhteyspalveluja. Julkishallinnon valtuuttamien käyttäjien muuttuviin tarpeisiin on nyt tilaisuus vastata kehittämällä ja ottamalla käyttöön lisäinfrastruktuuria, sillä tarvittavien palvelujen tarjoamiseen tarvittavia Kansainvälisen televiestintäliiton taajuuksia on tällä hetkellä vapaana unionissa. Jos taajuuksia ei käytetä, kyseisistä taajuuksista tulee vanhentuneita ja ne voidaan myöntää muille toimijoille. Koska taajuudet ja kiertoratapaikat ovat kutistuva resurssi, komission olisi hyödynnettävä tämä tilaisuus ja tehtävä jäsenvaltioille avoimella ja läpinäkyvällä menettelyllä erillisiä käyttölupasopimuksia valtiolliseen infrastruktuuriin perustuvien valtiollisten palvelujen tarjoamisesta niiden jäsenvaltioiden kanssa, jotka tarjoavat käyttöön taajuuksia. Yksityinen sektori on vastuussa kaupallisten palvelujen tarjoamiseen tarvittavia taajuuksia koskevien oikeuksien hankkimisesta. |
(8) |
Unionin valtiollisten toimijoiden tarve turvallisille ja luotettaville avaruusratkaisuihin perustuville satelliittiviestintäpalveluille kasvaa koko ajan erityisesti siksi, että ne ovat toteuttamiskelpoisin vaihtoehto silloin, kun maaratkaisuihin perustuvia viestintäjärjestelmiä ei ole tai niissä on häiriöitä tai ne ovat epäluotettavia. Kohtuuhintainen ja kustannustehokas mahdollisuus käyttää satelliittiviestintää on välttämätön myös alueilla, joilla ei ole maanpäällistä infrastruktuuria, kuten valtamerillä, ilmatilassa, syrjäisillä alueilla ja alueilla, joilla maanpäälliseen infrastruktuuriin kohdistuu merkittäviä käyttökeskeytyksiä tai siihen ei voida luottaa kriisitilanteissa. Satelliittiviestintä voi parantaa viestintäverkkojen yleistä häiriönsietokykyä esimerkiksi tarjoamalla vaihtoehdon, jos maanpäälliseen paikalliseen infrastruktuuriin kohdistuu fyysisiä iskuja tai kyberhyökkäyksiä taikka onnettomuuden, luonnonkatastrofin tai ihmisen aiheuttaman katastrofin sattuessa. |
(9) |
Unionin olisi varmistettava unionin teknologiseen ja teolliseen perustaan tukeutuvien häiriönsietokykyisten, maailmanlaajuisten, turvallisten, suojattujen, keskeytymättömien, taattujen ja joustavien satelliittiviestintäratkaisujen tarjoaminen muuttuviin valtiollisiin tarpeisiin ja vaatimuksiin, jotta voidaan parantaa jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten toiminnan häiriönsietokykyä. |
(10) |
Sen vuoksi on tärkeää perustaa uusi ohjelma eli unionin turvallisten yhteyksien ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, unionin satelliittipohjaisen ja monikiertorataisen viestintäinfrastruktuurin tarjoamiseksi valtiolliseen käyttöön samalla, kun olemassa olevia ja tulevia kansallisia ja eurooppalaisia kapasiteetteja integroidaan ja täydennetään GOVSATCOM-komponentin puitteissa ja kehitetään edelleen eurooppalaista kvanttiviestintäinfrastruktuuria, jäljempänä ’EuroQCI’, koskevaa aloitetta ja integroidaan se asteittain turvallisten yhteyksien järjestelmään. |
(11) |
Ohjelman olisi vastattava uusiin valtiollisiin tarpeisiin, jotka koskevat parempia turvallisuusratkaisuja, lyhyttä vasteaikaa ja maailmanlaajuista kattavuutta. Sillä olisi varmistettava turvallisten, itsenäisten, luotettavien ja kustannustehokkaiden valtiollisten satelliittiviestintäpalvelujen keskeytymätön maailmanlaajuinen tarjonta ja pitkän aikavälin saatavuus, mikä tukee kriittisen infrastruktuurin häiriönsietokykyä ja suojaamista, tilannetietoisuutta, ulkoisia toimia, kriisinhallintaa sekä unionin ja jäsenvaltioiden talouden, turvallisuuden ja puolustuksen kannalta kriittisiä sovelluksia erityisen valtiollisen infrastruktuurin kautta, joka integroi ja täydentää GOVSATCOMin valmiuksia. Lisäksi ohjelmassa olisi asetettava valtiollisten palvelujen tarjoaminen etusijalle ja annettava Euroopan yksityiselle sektorille mahdollisuus tarjota markkinatutkimuksen, myös julkishallinnon valtuuttamien käyttäjien kuulemisen, perusteella kaupallisia palveluja kaupallisen infrastruktuurin kautta. |
(12) |
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä (EU) 2022/2481 (3) vahvistetaan joukko tavoitteita, joilla edistetään häiriönsietokykyisten, suojattujen, suorituskykyisten ja kestävien digitaalisten infrastruktuurien kehittämistä unionissa, mukaan lukien komission ja jäsenvaltioiden digitaalisaatiotavoite gigabittiyhteyksien saavuttamiseksi kaikille vuoteen 2030 mennessä. Ohjelman olisi mahdollistettava kansalaisten ja yritysten yhteydet koko unionissa ja maailmanlaajuisesti myös tarjoamalla muun muassa kohtuuhintaisia nopeita laajakaistayhteyksiä, joista voi olla apua viestinnän katvealueiden poistamisessa ja yhteenkuuluvuuden lisäämisessä kaikkialla unionissa, myös sen syrjäisimmillä alueilla, maaseutualueilla, kaukana sijaitsevilla, syrjäisillä ja eristyksissä olevilla alueilla sekä saarilla. Satelliittipalveluilla ei tällä hetkellä voida korvata maassa sijaitsevien verkkojen suorituskykyä, mutta niiden avulla voidaan kuroa umpeen digitaalista kuilua ja tarvittaessa jopa edistää Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/1972 (4) yleisiä tavoitteita. |
(13) |
Ohjelman olisi sen vuoksi koostuttava määrittely-, suunnittelu-, kehittämis- ja validointitoimista sekä niihin liittyvistä käyttöönottotoimista, jotka koskevat ensimmäisten valtiollisten palvelujen tarjoamisen edellyttämän ensivaiheen avaruus- ja maainfrastruktuurin rakentamista. Tämän jälkeen ohjelmassa olisi aloitettava asteittainen käyttöönotto, jonka tarkoituksena on täydentää sellaisten kehittyneiden valtiollisten palvelujen tarjoamiseen tarvittavaa avaruus- ja maainfrastruktuuria, joita ei tällä hetkellä ole saatavilla ja jotka ovat nykyisiä eurooppalaisia satelliittiviestintäpalveluja kehittyneempiä. Ohjelmalla olisi myös edistettävä sellaisten päätelaitteiden kehittämistä, joilla voidaan hyödyntää kehittyneitä viestintäpalveluja. Hyödyntämistoimet olisi aloitettava mahdollisimman pian eli pyrkimällä tarjoamaan ensimmäiset valtiolliset palvelut viimeistään vuonna 2024, jotta julkishallinnon valtuuttamien käyttäjien tarpeisiin voidaan vastata mahdollisimman pian. Sen jälkeen ohjelmassa olisi oltava toimia, joilla saatetaan valmiiksi avaruus- ja maainfrastruktuuri, jota tarvitaan täydellisen toimintakyvyn saavuttamiseen viimeistään vuonna 2027. Hyödyntämistoimiin kuuluisivat valtiollisten palvelujen tarjoaminen, avaruus- ja maainfrastruktuurin käyttö, ylläpito ja jatkuva parantaminen käyttöönoton jälkeen sekä valtiollisten palvelujen tulevien sukupolvien kehittäminen. |
(14) |
Jäsenvaltiot allekirjoittivat kesäkuussa 2019 eurooppalaista kvanttiviestintäinfrastruktuuria (EuroQCI) koskevan julistuksen, jäljempänä ’julistus’, jossa ne sopivat tekevänsä yhteistyötä komission kanssa ja ESAn tuella koko unionin kattavan kvanttiviestintäinfrastruktuurin kehittämiseksi. Julistuksen mukaan EuroQCI pyrkii ottamaan käyttöön sertifioidun turvallisen päästä päähän ulottuvan kvanttiviestintäinfrastruktuurin, joka mahdollistaa tietojen siirron ja tallentamisen ja joka pystyy yhdistämään kriittiset julkiset viestintäresurssit kaikkialla unionissa. Ohjelmalla edistetään julistuksen tavoitteiden saavuttamista kehittämällä EuroQCI:n avaruus- ja maainfrastruktuuri, joka on integroitu ohjelman valtiolliseen infrastruktuuriin, sekä kehittämällä ja ottamalla käyttöön EuroQCI:n maanpäällistä infrastruktuuria, joka on jäsenvaltioiden omistuksessa. EuroQCI:n avaruus-, maa- ja maanpäällistä infrastruktuuria olisi kehitettävä ohjelmassa kahdessa päävaiheessa, jotka ovat alustava validointivaihe, joka voi käsittää useiden eri teknologioiden ja yhteyskäytäntöjen kehittämisen ja validoinnin, ja täysimittainen käyttöönottovaihe, johon sisältyvät asianmukaiset ratkaisut satelliittien välisiin yhteyksiin ja datan välittämiseen satelliittien sekä maa- ja maanpäällisen infrastruktuurin välillä. |
(15) |
Yksi EuroQCI:n päätoiminnoista on kvanttipohjainen salausavainten jakelu (QKD). QKD-teknologia ja -tuotteet eivät ole toistaiseksi riittävän kehittyneitä, jotta niitä voitaisiin käyttää EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamiseen. QKD:n turvallisuuteen liittyvät keskeiset kysymykset, kuten QKD-protokollien standardointi, sivukanava-analyysi ja arviointimenetelmät, on vielä ratkaistava. Ohjelmalla olisi sen vuoksi tuettava EuroQCI-teknologiaa ja sallittava saatavilla olevien hyväksyttyjen salaustuotteiden sisällyttäminen infrastruktuuriin. |
(16) |
Jotta EU:n turvallisuusluokitellut tiedot voidaan suojata riittävän turvallisella tavalla, kvanttilaskennan aiheuttamat uhkat olisi torjuttava ensisijaisesti käyttämällä toimintatapana perinteisten ratkaisujen, jälkikvanttisalauksen ja mahdollisesti QKD-teknologian yhdistelmää. Ohjelmassa olisi sen vuoksi käytettävä tällaisia toimintatapoja, jotta varmistetaan sekä huipputason salaus että avaintenjakelu. |
(17) |
Unionin satelliittiviestintäkapasiteetin laajentamiseksi ohjelman infrastruktuurin olisi perustuttava GOVSATCOM-komponenttia varten kehitettyyn infrastruktuuriin ja sen olisi täydennettävä sitä, minkä lisäksi GOVSATCOM-komponenttia varten kehitetty infrastruktuuri olisi integroitava ohjelman infrastruktuuriin. Ohjelman maainfrastruktuurin olisi erityisesti perustuttava GOVSATCOM-keskittymiin, joita olisi asteittain laajennettava käyttäjien tarpeiden mukaan muiden maasegmentin resurssien avulla, mukaan lukien resurssit jäsenvaltioista, jotka haluavat osallistua enemmän, toiminnallisten ja turvallisuusvaatimusten pohjalta. |
(18) |
Ohjelman olisi parannettava turvallisia yhteyksiä strategisesti tärkeillä maantieteellisillä alueilla, kuten Afrikassa ja arktisella alueella sekä Itämeren, Mustanmeren, Välimeren ja Atlantin alueilla. Ohjelmassa tarjottavien palvelujen olisi myös edistettävä geopoliittista häiriönsietokykyä tarjoamalla lisäyhteyksiä kyseisten alueiden poliittisten tavoitteiden sekä komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 1 päivänä joulukuuta 2021 antaman yhteisen tiedonannon ”Global Gateway” mukaisesti. |
(19) |
Ohjelmaa varten rakennetut satelliitit voitaisiin varustaa osajärjestelmillä, mukaan lukien hyötykuormat, joiden avulla voidaan lisätä unionin avaruusohjelman komponenttien kapasiteettia ja palveluja ja sitä kautta kehittää täydentäviä muita kuin viestintäpalveluja, joista päätetään asetuksessa (EU) 2021/696 säädetyn ohjelmakomitean asiaankuuluvan kokoonpanon kokouksessa ja jotka pannaan täytäntöön tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta viestintäpalveluihin. Jos unionin avaruusohjelman komponenteille koituva hyöty voidaan todeta asianmukaisesti käyttäjätarpeiden ja budjettirajoitusten näkökulmasta, kyseisiä osajärjestelmiä voitaisiin kehittää niin, että ne tarjoavat vaihtoehtoisia paikannus-, navigointi- ja ajanmäärityspalveluja, jotka täydentävät Galileoa, varmistavat Euroopan geostationaarisen navigointilisäjärjestelmän (EGNOS) viestien lähettämisen lyhyemmällä vasteajalla, tarjoavat avaruuden valvontaan avaruusperusteisia antureita ja tukevat Copernicus-ohjelman nykyisten valmiuksien parantamista erityisesti hätä- ja pelastuspalveluissa. Lisäksi kyseiset osajärjestelmät voisivat tarjota muita kuin viestintäpalveluja jäsenvaltioille sillä edellytyksellä, että tämä ei vaikuta ohjelman turvallisuuteen ja määrärahoihin. |
(20) |
Kun otetaan huomioon ohjelman valtiollisen maainfrastruktuurin merkitys ohjelmalle ja sen vaikutus ohjelman turvallisuuteen, komission olisi määritettävä tällaisen infrastruktuurin sijainti yleisten turvallisuusvaatimusten mukaisesti ja avointa ja läpinäkyvää menettelyä noudattaen varmistaakseen tasapuolisen jakautumisen jäsenvaltioiden kesken. Euroopan unionin avaruusohjelmavirasto, jäljempänä ’avaruusohjelmavirasto’, tai tarvittaessa ESA toimivaltansa puitteissa voisi osallistua ohjelman valtiollisen maainfrastruktuurin, johon on integroitu myös GOVSATCOM-komponentin puitteissa kehitetty infrastruktuuri, käyttöönottoon. |
(21) |
Unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuden sekä valtiollisten palveluiden turvallisuuden ja eheyden varmistamiseksi on olennaisen tärkeää, että ohjelman avaruusresurssit laukaistaan unionin alueelta. Asianmukaisesti perustelluissa poikkeuksellisissa olosuhteissa tällaiset laukaisut olisi voitava toteuttaa kolmannen maan alueelta. Raskaiden ja keskikokoisten kantorakettien lisäksi pienet kantoraketit ja mikrokantoraketit voisivat tarjota lisäjoustoa avaruusresurssien nopean käyttöönoton mahdollistamiseksi. |
(22) |
On tärkeää, että unioni omistaa kaikki aineelliset ja aineettomat resurssit, jotka liittyvät ohjelmassa kehitettyyn valtiolliseen infrastruktuuriin, maanpäällistä EuroQCI-infrastruktuuria lukuun ottamatta, varmistaen samalla, että Euroopan unionin perusoikeuskirjaa ja sen 17 artiklaa noudatetaan. Vaikka unioni omistaisi kyseiset resurssit, sen olisi voitava antaa tämän asetuksen mukaisesti ja silloin, kun se katsotaan tapauskohtaisen arvioinnin perusteella asianmukaiseksi, tällaiset resurssit kolmansien osapuolten käyttöön tai luopua niistä. |
(23) |
Unionin laajuisiin aloitteisiin, kuten turvallisia yhteyksiä koskevaan aloitteeseen, vaikuttaa eri puolille unionia sijoittautuneiden avaruusalan toimintaketjun alku- ja loppupään innovatiivisten pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, startup-yritysten ja suurten yritysten laaja osallistuminen. Viime vuosina jotkin avaruusalan toimijat ovat haastaneet avaruusalaa, etenkin startup- ja pk-yritykset, jotka ovat kehittäneet innovatiivisia, markkinavetoisia avaruusteknologioita ja -sovelluksia toisinaan erilaisten liiketoimintamallien avulla. Jotta voidaan varmistaa unionin avaruusekosysteemin kilpailukyky, ohjelmalla olisi maksimoitava Euroopan avaruusekosysteemissä, myös uudessa avaruustoiminnassa, erityisesti markkinavetoisia uusia avaruusteknologioita ja -sovelluksia kehittävien pk-yritysten, midcap-yritysten ja startup-yritysten kehittämien innovatiivisten ja murroksellisten teknologioiden sekä uusien liiketoimintamallien käyttö, ja sen olisi katettava koko avaruusalan arvoketju mukaan lukien sen alku- ja loppupään segmentit. |
(24) |
On olennaisen tärkeää kannustaa yksityisen sektorin investointeja asianmukaisilla hankinnoilla ja palvelusopimusten yhdistämisellä, mikä vähentää epävarmuutta ja parantaa julkisen sektorin palvelutarpeiden pitkän aikavälin näkyvyyttä ja ennustettavuutta. Euroopan avaruusteollisuuden kilpailukyvyn varmistamiseksi tulevaisuudessa ohjelmalla olisi myös tuettava avaruuteen liittyvien korkean tason pätevyyksien kehittämistä ja koulutustoimintaa sekä edistettävä yhtäläisiä mahdollisuuksia, sukupuolten tasa-arvoa ja naisten osallistumista, jotta saadaan käyttöön unionin kansalaisten koko potentiaali tällä alalla. |
(25) |
Ohjelmassa olisi mahdollisuuksien mukaan minimoitava sen ympäristövaikutukset komission 11 päivänä joulukuuta 2019 Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta antamassa tiedonannossa asetettujen tavoitteiden mukaisesti. Avaruusresurssit eivät itse aiheuta käytön aikana kasvihuonekaasupäästöjä, mutta niiden valmistuksella ja niihin liittyvillä maassa sijaitsevilla laitteistoilla on ympäristövaikutuksia. Kyseisten vaikutusten lieventämiseksi olisi toteutettava toimenpiteitä. Näin ollen ohjelmassa tarkoitettuihin hankintoihin olisi sisällyttävä kestävyyttä koskevia periaatteita ja toimenpiteitä, kuten säännöksiä infrastruktuurin kehittämisestä, tuotannosta ja käyttöönotosta aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen minimoimiseksi ja kompensoimiseksi, sekä toimenpiteitä, joilla ehkäistään valosaastetta, kuten vaikutusta maasta käsin tehtävään tähtitieteelliseen havainnointiin. |
(26) |
Koska kiertoradalla on yhä enemmän avaruusaluksia ja -romua, uuden eurooppalaisen järjestelmän olisi täytettävä myös kestävyyttä avaruuden kannalta koskevat kriteerit ja oltava esimerkki hyvistä käytännöistä avaruusliikenteen hallinnassa ja avaruusesineiden valvonnassa ja seurannassa (SST), jotta voidaan vähentää syntyvän avaruusromun määrää, estää kiertoradalla tapahtuvat rikkoutumiset ja törmäykset sekä toteuttaa käyttöikänsä lopussa olevia avaruusaluksia koskevia asianmukaisia toimenpiteitä. Avaruusympäristön suojelu aiheuttaa perustellusti huolta, ja siitä keskustellaan parhaillaan kansainvälisillä foorumeilla, kuten Yhdistyneiden kansakuntien ulkoavaruuden rauhanomaista käyttöä valvovassa komiteassa, joten on olennaisen tärkeää, että unioni osoittaa johtajuutta avaruustoiminnan kestävyyden alalla. Ohjelman puitteissa tehtävissä sopimuksissa olisi varmistettava, että käytetty teknologia täyttää mahdollisimman tiukat kestävyys- sekä energia- ja resurssitehokkuusvaatimukset. |
(27) |
Valtiollisten palveluiden toiminnalliset vaatimukset olisi määritettävä julkishallinnon valtuuttamien käyttäjien tarpeiden arvioinnin pohjalta, ja niissä olisi otettava huomioon myös markkinoiden nykyisen tarjonnan mahdollisuudet. Kyseisiä vaatimuksia arvioitaessa olisi hyödynnettävä mahdollisimman laajasti nykyistä markkinakapasiteettia. Kyseisten toiminnallisten vaatimusten pohjalta ja yhdessä yleisten turvallisuusvaatimusten ja valtiollisten palvelujen kasvavan kysynnän kanssa olisi kehitettävä valtiollisten palvelujen palvelukokonaisuus. Kyseisessä palvelukokonaisuudessa olisi määritettävä valtiollisten palvelujen perustaso. Siinä olisi myös määriteltävä palveluluokat, jotka täydentävät asetuksen (EU) 2021/696 puitteissa perustettujen GOVSATCOM-palvelujen palvelukokonaisuutta. Komission olisi varmistettava toiminnallisten ja turvallisuusvaatimusten johdonmukaisuus ja yhtenäisyys GOVSATCOM-komponentin ja ohjelman välillä. Jotta palvelujen kysyntä ja tarjonta vastaisivat mahdollisimman hyvin tosiaan, valtiollinen palvelukokonaisuus olisi määriteltävä vuonna 2023 ja sitä olisi voitava päivittää säännöllisesti mainittujen toiminnallisten ja turvallisuusvaatimusten perusteella, mutta kuitenkin niin, että jäsenvaltioita kuullaan ensin. |
(28) |
Satelliittiviestintä on rajallinen resurssi, jota rajoittavat satelliittien kapasiteetti, taajuudet ja maantieteellinen kattavuus. Tästä syystä ohjelmassa olisi optimoitava valtiollisten palvelujen tarjonnan ja kysynnän kohtaaminen ohjelman kustannustehokkuuden varmistamiseksi, mittakaavaetujen hyödyntämiseksi ja ylikapasiteetin välttämiseksi. Koska kysyntä ja potentiaalinen tarjonta muuttuvat ajan mittaan, komission olisi seurattava tarvetta mukauttaa valtiollisten palvelujen valikoimaa aina, kun se osoittautuu tarpeelliseksi. |
(29) |
Jäsenvaltioiden, neuvoston, komission ja EUH:n sekä unionin virastojen ja elinten olisi voitava osallistua ohjelmaan, jos ne päättävät myöntää luvan valtiollisten palvelujen käyttäjille tai tarjoavat kapasiteetteja, sijoituspaikkoja tai laitteistoja. Koska jäsenvaltiot voivat valita, myöntävätkö ne luvan valtiollisten palvelujen käyttäjille, jäsenvaltioita ei olisi velvoitettava osallistumaan ohjelmaan tai ottamaan vastaan ohjelman infrastruktuuria alueelleen. |
(30) |
Kunkin ohjelman osallistujan olisi nimettävä turvallisista yhteyksistä vastaava toimivaltainen viranomainen valvomaan, noudattavatko käyttäjät ja muut ohjelmassa mukana olevat kansalliset yhteisöt sovellettavia sääntöjä ja turvallisuusmenettelyjä yleisten turvallisuusvaatimusten mukaisesti. Ohjelman osallistujat voivat osoittaa tällaiset viranomaistehtävät olemassa olevalle viranomaiselle. |
(31) |
Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentin ja neuvoston on määrä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi 16 päivänä joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (5) 18 kohdassa tarkoitettuna ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. |
(32) |
Ohjelman tavoitteet ovat johdonmukaisia muiden unionin ohjelmien tavoitteiden kanssa ja täydentävät niitä; kyseisiä ohjelmia ovat erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/695 (6) ja neuvoston päätöksellä (EU) 2021/764 (7) perustettu Horisontti Eurooppa -puiteohjelma, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/694 (8) perustettu Digitaalinen Eurooppa -ohjelma, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/947 (9) perustettu naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline – Globaali Eurooppa, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1153 (10) perustettu Verkkojen Eurooppa -väline ja erityisesti unionin avaruusohjelma. |
(33) |
Horisontti Eurooppa -puiteohjelman klusterin ”Digitaalitalous ja -teknologia, teollisuus ja avaruusala” komponenteista osoitetaan erityinen osuus tutkimus- ja innovointitoimenpiteisiin, jotka liittyvät turvallisten yhteyksien järjestelmän kehittämiseen ja validointiin, myös avaruusekosysteemin ja uuden avaruustoiminnan puitteissa kehitettäville mahdollisille teknologioille. Naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen (NDICI) – Globaali Eurooppa -varoista osoitetaan erityinen osuus toimintoihin, jotka liittyvät turvallisten yhteyksien järjestelmän käyttämiseen ja palvelujen tarjoamiseen maailmanlaajuisesti, mikä mahdollistaa erilaisten palvelujen tarjoamisen kansainvälisille kumppaneille. Unionin avaruusohjelmassa osoitetaan erityinen osuus GOVSATCOM-komponentista toimiin, jotka liittyvät turvallisten yhteyksien järjestelmän maainfrastruktuuriin kuuluvan GOVSATCOM-keskittymän kehittämiseen. Näistä ohjelmista saatava rahoitus olisi toteutettava näiden ohjelmien sääntöjen mukaisesti. |
(34) |
Koska ohjelmalla on luontaisia vaikutuksia unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen, sillä on myös yhteisiä tavoitteita ja periaatteita Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/697 (11) perustetun Euroopan puolustusrahaston kanssa. Sen vuoksi osa Euroopan puolustusrahaston rahoituksesta olisi myönnettävä ohjelman mukaisten toimien ja erityisesti sen infrastruktuurin käyttöönottoon liittyvien toimien rahoittamiseen. |
(35) |
Ohjelman onnistuneen täytäntöönpanon varmistamiseksi on tärkeää huolehtia siitä, että käytettävissä on riittävästi resursseja. Jäsenvaltioiden olisi voitava tarjota teknistä osaamistaan, tietotaitoaan ja apuaan erityisesti turvallisuuden alalla tai tarjoamalla tarvittaessa ja mahdollisuuksien mukaan ohjelman saataville dataa, tietoja, palveluita tai alueellaan sijaitsevaa infrastruktuuria. Ohjelman olisi voitava saada asiaankuuluvien sopimusten mukaisesti lisärahoitusta tai luontoissuorituksia kolmansilta osapuolilta, mukaan lukien unionin virastot ja elimet, jäsenvaltiot, ohjelmaan osallistuvat kolmannet maat ja kansainväliset järjestöt. |
(36) |
Ohjelmaan sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) 2018/1046 (12), jäljempänä ’varainhoitoasetus’. Varainhoitoasetuksessa vahvistetaan unionin talousarvion toteuttamista koskevat säännöt, mukaan lukien avustuksia, palkintoja, hankintoja, välillistä hallinnointia, rahoitusvälineitä, talousarviotakuita, rahoitusapua ja ulkopuolisten asiantuntijoiden kulujen korvaamista koskevat säännöt. |
(37) |
Varainhoitoasetuksen 191 artiklan 3 kohdan mukaan samoja kustannuksia ei saa missään tapauksessa rahoittaa unionin talousarviosta kahdesti. |
(38) |
Komission olisi voitava tarpeen mukaan ja tarvittavassa määrin käyttää tiettyjen ulkopuolisten osapuolten teknistä apua edellyttäen, että unionin turvallisuusintressit taataan. Myös muiden ohjelman julkiseen hallinnointiin osallistuvien yhteisöjen olisi voitava käyttää samaa teknistä apua niille tämän asetuksen nojalla annettujen tehtävien hoitamiseksi. |
(39) |
Hankintasopimuksissa, jotka koskevat ohjelmasta rahoitettavia toimia ja jotka tehdään ohjelman puitteissa, olisi noudatettava unionin sääntöjä. Tässä yhteydessä unionin olisi myös oltava vastuussa julkisten hankintojen tavoitteiden määrittelystä. |
(40) |
Ohjelma tukeutuu monimutkaiseen ja jatkuvasti kehittyvään teknologiaan. Ohjelman puitteissa tehtyjen hankintasopimusten osalta tukeutuminen tällaiseen teknologiaan aiheuttaa epävarmuustekijöitä ja riskejä, siltä osin kuin sopimuksiin liittyy laitteistoja tai palveluja koskevia pitkän aikavälin sitoumuksia. Tämän vuoksi tarvitaan hankintasopimuksia koskevia erityistoimenpiteitä, joita sovelletaan varainhoitoasetuksessa vahvistettujen sääntöjen lisäksi. Näin olisi voitava vaatia tiettyä alihankinnan vähimmäisosuutta. Alihankinnan osalta etusijalle olisi asetettava mahdollisuuksien mukaan startup- ja pk-yritykset etenkin niiden rajatylittävän osallistumisen mahdollistamiseksi. |
(41) |
Jotta voidaan saavuttaa ohjelman tavoitteet, on tärkeää voida tarvittaessa hyödyntää kaikki avaruusalalla toimivien unionin julkisten ja yksityisten yhteisöjen kapasiteetit ja myös kyetä työskentelemään kansainvälisellä tasolla kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa. Tästä syystä on säädettävä mahdollisuudesta käyttää kaikkia Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ja varainhoitoasetuksessa vahvistettuja soveltuvia välineitä ja hallinnointitapoja ja yhteisiä hankintamenettelyjä. |
(42) |
Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö on paras järjestely sen varmistamiseksi, että voidaan pyrkiä saavuttamaan ohjelman tavoitteet. Sen avulla olisi tarkoitus hyödyntää unionin nykyistä satelliittiviestinnän teknologista ja teollista perustaa, myös yksityisiä resursseja, ja tarjota luotettavia ja innovatiivisia valtiollisia palveluja sekä antaa yksityisille kumppaneille mahdollisuus täydentää ohjelman infrastruktuuria lisävalmiuksilla tarjota markkinaehtoisia kaupallisia palveluja omien lisäinvestointien avulla. Tällaisella järjestelyllä olisi myös optimoitava käyttöönotto- ja käyttökustannukset jakamalla valtiollisille ja kaupallisille infrastruktuureille yhteisten komponenttien kehittämis- ja käyttöönottokustannukset sekä toimintakulut ja mahdollistamalla näin merkittävä vastuunjako. Sen olisi myös edistettävä innovointia Euroopan avaruusekosysteemissä, myös uudessa avaruustoiminnassa, mahdollistamalla tutkimukseen ja kehittämiseen liittyvien riskien jakaminen julkisten ja yksityisten kumppanien kesken. |
(43) |
Ohjelman täytäntöönpanossa olisi noudatettava keskeisiä periaatteita käyttöoikeussopimusten, tavarahankintasopimusten, palvelusopimusten, rakennusurakkasopimusten ja sekamuotoisten sopimusten osalta. Tällaisissa sopimuksissa olisi määriteltävä selkeä tehtävien ja vastuiden jako julkisen ja yksityisen sektorin kumppaneiden kesken sekä selkeä riskien jako niiden kesken, jotta varmistetaan, että toimeksisaajat ottavat vastuun sellaisten mahdollisten laiminlyöntien seurauksista, joista ne ovat vastuussa. Sopimuksilla olisi varmistettava, etteivät toimeksisaajat saa liiallista korvausta valtiollisten palvelujen tarjoamisesta, mahdollistettava yksityisen sektorin kaupallisten palvelujen tarjoaminen ja varmistettava julkishallinnon valtuuttamien käyttäjien tarpeiden asianmukainen priorisointi. Sopimuksilla olisi varmistettava erityisesti, että kaupalliseen infrastruktuuriin perustuvien palvelujen tarjoamisen yhteydessä säilytetään unionin keskeiset edut sekä ohjelman yleiset ja erityiset tavoitteet. Siksi on tärkeää, että käytössä on toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kyseisiä keskeisiä etuja ja tavoitteita suojataan. Komission olisi erityisesti voitava toteuttaa tarvittavia toimenpiteitä palvelun jatkuvuuden varmistamiseksi siinä tapauksessa, että toimeksisaaja ei kykene täyttämään velvoitteitaan. Sopimuksiin olisi sisällyttävä riittävät suojatoimet, joilla estetään muun muassa kaupallisten palvelujen tarjoamisesta johtuvat eturistiriidat ja mahdollinen kilpailun vääristyminen, perusteeton syrjintä sekä muut piilevät välilliset edut. Tällaisiin suojatoimiin voi sisältyä valtiollisten ja kaupallisten palvelujen kirjanpidon erottaminen, mukaan lukien vertikaalisesti integroituneesta operaattorista rakenteellisesti ja oikeudellisesti erillisen yhtiön perustaminen valtiollisten palvelujen tarjoamiseksi, sekä avoimen, oikeudenmukaisen, kohtuullisen ja syrjimättömän käyttöoikeuden tarjoaminen kaupallisten palvelujen tarjoamiseen tarvittavaan infrastruktuuriin. Sen vuoksi kaupallisten palvelujen olisi oltava olemassa olevien maanpäällisten palvelujen tarjoajien saatavilla avoimin ja syrjimättömin ehdoin. Sopimuksissa olisi edistettävä startup-yritysten ja pk-yritysten osallistumista koko arvoketjussa ja kaikissa jäsenvaltioissa. |
(44) |
Yhtenä ohjelman tärkeänä tavoitteena on varmistaa unionin ja jäsenvaltioiden turvallisuus ja vahvistaa kaikkien keskeisten teknologioiden ja arvoketjujen häiriönsietokykyä ja säilyttää samalla avoin talous. Erityisissä tapauksissa kyseinen tavoite edellyttää kelpoisuus- ja osallistumisedellytysten vahvistamista, jotta voidaan varmistaa unionin operatiivisten järjestelmien eheyden, turvallisuuden ja häiriönsietokyvyn suojelu. Tämä ei saisi heikentää tarvetta varmistaa kilpailukyky ja kustannustehokkuus. |
(45) |
Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (13) sekä neuvoston asetusten (EY, Euratom) N:o 2988/95 (14), (Euratom, EY) N:o 2185/96 (15) ja (EU) 2017/1939 (16) mukaisesti unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien, mukaan lukien petokset, ehkäisemiseen, havaitsemiseen, korjaamiseen ja tutkimiseen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintään ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määräämiseen liittyvät toimenpiteet. Euroopan petostentorjuntavirastolla (OLAF) on valtuudet erityisesti asetusten (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja (EU, Euratom) N:o 883/2013 mukaisesti tehdä hallinnollisia tutkimuksia, mukaan lukien paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Euroopan syyttäjänvirastolla (EPPO) on asetuksen (EU) 2017/1939 mukaisesti valtuudet tutkia unionin taloudellisia etuja vahingoittavia rikoksia sekä nostaa niistä syyte Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (17) mukaisesti. Unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on varainhoitoasetuksen mukaisesti toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, tilintarkastustuomioistuimelle ja niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka osallistuvat asetuksen (EU) 2017/1939 mukaiseen tiiviimpään yhteistyöhön, EPPOlle tarvittavat oikeudet ja valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet. |
(46) |
Unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi on tarpeen edellyttää, että kolmannet maat myöntävät toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, OLAFille ja tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat oikeudet ja valtuudet, jotta nämä voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. |
(47) |
Ohjelman tehokkuuden ja vaikutusten optimoimiseksi olisi toteutettava toimia, joilla edistetään avoimien standardien, avoimen lähdekoodin teknologioiden ja yhteentoimivuuden käyttöä ja kehittämistä turvallisten yhteyksien järjestelmän arkkitehtuurissa. Suunnittelemalla kyseinen järjestelmä avoimemmaksi voitaisiin parantaa synergiaa unionin avaruusohjelman muiden komponenttien tai kansallisten palvelujen ja sovellusten kanssa, optimoida kustannuksia välttämällä päällekkäisyyttä saman teknologian kehittämisessä, parantaa luotettavuutta, edistää innovointia ja hyödyntää laajan kilpailun tarjoamia mahdollisuuksia. |
(48) |
Ohjelman vankka julkinen hallinnointi edellyttää vastuiden ja tehtävien selkeää jakoa eri toimijoiden välillä, jotta voidaan välttää tarpeetonta päällekkäisyyttä ja vähentää kustannusylityksiä ja viivästyksiä. Kaikkien hallinnointiin osallistuvien toimijoiden olisi oman toimivaltansa puitteissa ja omien velvollisuuksiensa mukaisesti edistettävä ohjelman tavoitteiden saavuttamista. |
(49) |
Jäsenvaltiot ovat jo pitkään toimineet avaruusalalla. Niillä on siihen liittyviä järjestelmiä, infrastruktuuria sekä kansallisia virastoja ja elimiä. Tämän vuoksi ne voivat antaa suuren panoksen ohjelmaan, erityisesti sen toteuttamiseen. Ne voisivat tehdä yhteistyötä unionin kanssa ohjelman palvelujen ja sovellusten edistämiseksi ja johdonmukaisuuden varmistamiseksi asiaankuuluvien kansallisten aloitteiden ja ohjelman välillä. Komissio voisi hyödyntää jäsenvaltioiden käytössä olevia välineitä ja saada niiltä apua, ja se voisi yhteisesti sovittujen ehtojen mukaisesti antaa jäsenvaltioille tehtäviä unionin ohjelman toteuttamisessa. Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa pyrittävä varmistamaan elpymis- ja palautumissuunnitelmiensa johdonmukaisuus ja täydentävyys ohjelman kanssa. Jäsenvaltioiden olisi lisäksi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen niiden alueella sijaitsevan maainfrastruktuurin suojaamisen. Jäsenvaltioiden olisi voitava varmistaa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 243/2012/EU (18) mukaisesti, että ohjelman edellyttämät taajuudet ovat saatavilla ja suojattu niin, että tarjottaviin palveluihin perustuvia sovelluksia voidaan kehittää ja ne voidaan toteuttaa kaikilta osin. Ohjelman käyttöön asetetuilla taajuuksilla ei saisi olla rahoitusvaikutuksia ohjelmaan. |
(50) |
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan mukaisesti ja koska komissio on vastuussa unionin yleisen edun edistämisestä, ohjelman toteuttaminen, sitä koskevan kokonaisvastuun kantaminen ja ohjelman käytön edistäminen kuuluvat komission tehtäviin. Jotta eri sidosryhmien resursseja ja osaamista voitaisiin hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla, komission olisi perustelluissa olosuhteissa voitava antaa tiettyjä tehtäviä muille yhteisöille. Komission olisi määritettävä järjestelmien ja palvelujen kehityksen kannalta tarpeelliset keskeiset tekniset ja toiminnalliset vaatimukset. Tätä varten sen olisi kuultava ensin jäsenvaltioiden asiantuntijoita, käyttäjiä ja muita asiaankuuluvia julkisen ja yksityisen sektorin sidosryhmiä. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti se, että unioni käyttää toimivaltaansa, ei estä jäsenvaltioita käyttämästä omaansa. Jotta unionin varoja voitaisiin hyödyntää oikein, on kuitenkin asianmukaista, että komissio varmistaa mahdollisuuksien mukaan, että ohjelman puitteissa toteutetut toimet ovat johdonmukaisia jäsenvaltioiden toimien kanssa eivätkä aiheuta tarpeetonta päällekkäisyyttä. |
(51) |
Varainhoitoasetuksen 154 artiklassa säädetään, että komissio voi käyttää ennakkoarvioinnin tulosten perusteella henkilöiden tai yhteisöjen, joille on annettu tehtäväksi hoitaa unionin varoja, järjestelmiä ja menettelyjä. Kyseisiin järjestelmiin ja menettelyihin tehtävät erityiset mukautukset (valvontatoimenpiteet) sekä voimassa olevia sopimuksia koskevat järjestelyt olisi tarvittaessa määriteltävä vastaavassa rahoitusosuussopimuksessa. |
(52) |
Ohjelman maailmanlaajuisen kattavuuden vuoksi sillä on vahva kansainvälinen ulottuvuus. Kansainväliset kumppanit, niiden hallitukset ja kansalaiset saavat ohjelmasta erilaisia palveluja, mikä hyödyttää unionin ja jäsenvaltioiden kansainvälistä yhteistyötä kyseisten kumppanien kanssa. Ohjelmaan liittyvissä asioissa komissio voi mahdollisesti koordinoida toimia kansainvälisellä tasolla toimivaltaansa kuuluvilla aloilla ja unionin puolesta. |
(53) |
Unionin avaruusohjelman Galileo- ja EGNOS-komponentteihin liittyvästä hallinnosta, toiminnasta ja palvelujen tarjoamisesta viime vuosina saamansa asiantuntemuksen perusteella avaruusohjelmavirasto on sopivin elin toteuttamaan komission valvonnassa tehtävät, jotka liittyvät valtiollisen infrastruktuurin toimintaan ja valtiollisten palvelujen tarjoamiseen. Siksi sen olisi kehitettävä edelleen asiaankuuluvia valmiuksia kyseistä tarkoitusta varten. Avaruusohjelmaviraston tehtäväksi olisi annettava valtiollisten palvelujen tarjoaminen, ja sille olisi voitava antaa tehtäväksi valtiollisen infrastruktuurin koko operatiivinen hallinnointi tai osa siitä. |
(54) |
Turvallisuuden osalta, ja kun otetaan huomioon avaruusohjelmaviraston kokemus tällä alalla, sen olisi oltava turvallisuusjärjestelyiden hyväksyntälautakuntansa välityksellä vastuussa valtiollisten palvelujen ja valtiollisen infrastruktuurin turvallisuusjärjestelyiden hyväksynnän varmistamisesta. Lisäksi avaruusohjelmaviraston olisi hoidettava komission sille antamat tehtävät edellyttäen, että avaruusohjelmavirastolla on toimintavalmiudet ja erityisesti riittävät henkilöresurssit. Avaruusohjelmaviraston olisi mahdollisuuksien mukaan hyödynnettävä asiantuntemustaan esimerkiksi Euroopan maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (EGNSS) toiminnassa. Kun avaruusohjelmavirastolle annetaan tehtäviä, sen käyttöön olisi asetettava riittävät hallinnolliset, taloudelliset ja henkilöresurssit, jotta avaruusohjelmavirasto voi täyttää tehtävänsä ja velvoitteensa täysimääräisesti. |
(55) |
Valtiollisen infrastruktuurin toiminnan varmistamiseksi ja valtiollisten palveluiden tarjoamisen helpottamiseksi avaruusohjelmaviraston olisi voitava antaa rahoitusosuussopimusten kautta tiettyjä toimia muiden yhteisöjen suoritettavaksi näiden vastuualueella komissioon sovellettavien varainhoitoasetuksessa vahvistettujen välillisen hallinnoinnin edellytysten mukaisesti. |
(56) |
ESA on kansainvälinen järjestö, jolla on laajaa asiantuntemusta avaruusalalla, myös satelliittiviestinnässä, ja se on sen vuoksi tärkeä kumppani unionin avaruuspolitiikan eri näkökohtien täytäntöönpanossa. Näin ollen ESAn olisi voitava tarjota komissiolle asiantuntemusta, myös ohjelman eritelmien laatimista ja teknisten näkökohtien täytäntöönpanoa varten. Tätä varten ESAlle olisi annettava tehtäväksi ohjelman kehittämis- ja validointitoimien valvonta, ja se voi tukea ohjelman toteuttamisen yhteydessä tehtyjen sopimusten arviointia. |
(57) |
Koska avaruuteen liittyvät toimet ovat tärkeitä unionin taloudelle ja unionin kansalaisten elämälle, ohjelman keskeisenä painopisteenä olisi oltava korkeatasoisen turvallisuuden saavuttaminen ja ylläpitäminen, erityisesti unionin ja sen jäsenvaltioiden etujen turvaamiseksi, myös turvallisuusluokiteltujen ja muiden arkaluonteisten turvallisuusluokittelemattomien tietojen osalta. |
(58) |
Kun otetaan huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon erityisasiantuntemus ja sen säännölliset yhteydet kolmansien maiden viranomaisiin ja kansainvälisiin järjestöihin, sen olisi voitava avustaa komissiota sille ulkosuhteiden alalla kuuluvien, ohjelman turvallisuutta koskevien tiettyjen tehtävien hoidossa neuvoston päätöksen 2010/427/EU (19) mukaisesti. |
(59) |
Rajoittamatta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua jäsenvaltioiden yksinomaista vastuuta kansallisen turvallisuuden alalla ja jäsenvaltioiden oikeutta turvata keskeiset turvallisuusintressinsä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 346 artiklan mukaisesti olisi vahvistettava erityinen turvallisuuden hallinta, jotta varmistetaan ohjelman sujuva toteuttaminen. Kyseisen hallinnan olisi perustuttava kolmeen keskeiseen periaatteeseen. Ensinnäkin on välttämätöntä, että jäsenvaltioiden laaja ja ainutlaatuinen kokemus turvallisuuskysymyksissä otetaan huomioon mahdollisimman laajasti. Toiseksi olisi erotettava toisistaan operatiiviset toiminnot ja turvallisuusjärjestelyiden hyväksyntätoiminnot, jotta vältetään eturistiriidat ja mahdolliset puutteet turvallisuussääntöjen soveltamisessa. Kolmanneksi ohjelman koko infrastruktuurin tai sen osien hallinnosta vastaavalla yksiköllä on myös parhaat edellytykset hallita sille annettujen tehtävien turvallisuutta. Ohjelman turvallisuus perustuisi unionin avaruusohjelman toteuttamisesta viime vuosina saatuihin kokemuksiin. Vankka turvallisuushallinta edellyttää myös tehtävien asianmukaista jakoa eri toimijoiden välillä. Koska komissio on vastuussa ohjelmasta, sen olisi määritettävä yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ohjelmaan sovellettavat yleiset turvallisuusvaatimukset rajoittamatta jäsenvaltioiden oikeuksia kansallisen turvallisuuden alalla. Erityisesti turvallisuusluokiteltujen tietojen alalla ohjelman turvallisuushallinnassa olisi otettava huomioon neuvoston ja jäsenvaltioiden rooli ja toimivalta EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamisessa käytettävien salaustuotteiden arvioinnissa ja hyväksymisessä. |
(60) |
Ohjelman maa- ja avaruusinfrastruktuurin kyberturvallisuus ja fyysinen turvallisuus sekä sen fyysinen redundanssi ovat keskeisessä asemassa palveluiden jatkuvuuden ja järjestelmän toimivuuden varmistamiseksi. Yleisiä turvallisuusvaatimuksia laadittaessa olisi sen vuoksi otettava asianmukaisesti huomioon tarve suojata järjestelmää ja sen palveluja kyberhyökkäyksiltä ja satelliitteihin kohdistuvilta uhkilta myös käyttämällä uutta teknologiaa sekä tukemalla tällaisiin kyberhyökkäyksiin reagoimista ja niistä palautumista. |
(61) |
Komission olisi tarvittaessa määritettävä turvallisuuden seurantarakenne riski- ja uhka-analyysin perusteella. Tämän turvallisuuden seurantarakenteen olisi oltava yhteisö, joka vastaa neuvoston päätöksen (YUTP) 2021/698 (20) soveltamisalan puitteissa laadittuja ohjeita. |
(62) |
Komission ja korkean edustajan olisi kummankin oman toimivaltansa puitteissa varmistettava ohjelman turvallisuus tämän asetuksen ja tapauksen mukaan päätöksen (YUTP) 2021/698 mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden oikeuksia kansallisen turvallisuuden alalla. |
(63) |
Unionin valtiolliset toimijat käyttävät ohjelman valtiollisia palveluja turvallisuuden ja puolustuksen kannalta kriittisissä tehtävissä ja operaatioissa sekä kriittisen infrastruktuurin suojaamisessa. Sen vuoksi tällaisiin palveluihin ja infrastruktuuriin olisi sovellettava turvallisuusjärjestelyiden hyväksyntää. |
(64) |
On välttämätöntä, että turvallisuusjärjestelyiden hyväksyntätoimet toteutetaan unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuutta koskevan yhteisen vastuun pohjalta pyrkien rakentamaan yhteisymmärrystä ja ottaen mukaan kaikki ne, joita turvallisuuskysymys koskee, ja että otetaan käyttöön pysyvää riskien seurantaa koskeva menettely. On myös tärkeää, että tekniset turvallisuusjärjestelyiden hyväksyntätoimet annetaan tehtäväksi alan ammattilaisille, jotka ovat asianmukaisesti pätevöityneet monimutkaisten järjestelmien hyväksyntään ja joista on tehty asianmukaisen tason turvallisuusselvitys. |
(65) |
Komissio vastaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan nojalla sellaisten ohjelmien hallinnoinnista, jotka voidaan siirtää kolmansille osapuolille välillisellä hallinnoinnilla varainhoitoasetuksessa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Tässä yhteydessä komission on tarpeen varmistaa, että kolmansien osapuolten välillisellä hallinnoinnilla suorittamat ohjelman täytäntöönpanotehtävät eivät vaaranna ohjelman turvallisuutta etenkään turvallisuusluokiteltujen tietojen valvonnan osalta. Sen vuoksi olisi selvennettävä, että jos komissio antaa ESAn hoidettavaksi ohjelmaan liittyviä tehtäviä, vastaavissa rahoitusosuussopimuksissa on määrä varmistaa, että ESAn tuottamia turvallisuusluokiteltuja tietoja pidetään komission valtuutuksella luotuina neuvoston päätöksessä 2013/488/EU (21) ja komission päätöksessä (EU, Euratom) 2015/444 (22) tarkoitettuina EU:n turvallisuusluokiteltuina tietoina. |
(66) |
Ohjelman valtiollisia palveluja voitaisiin käyttää myös unionin ja jäsenvaltioiden toimijoiden turvallisuuden kannalta kriittisissä tehtävissä ja operaatioissa. Sen vuoksi unionin ja sen jäsenvaltioiden keskeisten turvallisuusetujen suojaamiseksi on toteutettava toimenpiteitä, joilla varmistetaan riittävä riippumattomuuden taso kolmansista osapuolista (kolmannet maat ja kolmansien maiden yhteisöt) ohjelman kaikkien osien osalta. Tällaisiin toimenpiteisiin voitaisiin sisällyttää avaruus- ja maateknologiat komponenttien, alajärjestelmien tai järjestelmien tasolla, valmistusteollisuus, avaruusjärjestelmien omistajat ja käyttäjät sekä järjestelmän maakomponenttien fyysinen sijainti. |
(67) |
Ainoastaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehdyllä sopimuksella Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenet, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, liittyvät maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat sekä Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat ja muut kolmannet maat voivat osallistua ohjelmaan. |
(68) |
Merentakaisiin maihin tai merentakaisille alueille sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat neuvoston päätöksen (EU) 2021/1764 (23) nojalla saada rahoitusta ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa. |
(69) |
Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (24) 22 ja 23 kohdan nojalla ohjelmaa olisi arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen samalla erityisesti jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta ja ylisääntelyä. Kyseisiin vaatimuksiin olisi tarvittaessa sisällyttävä mitattavissa olevia indikaattoreita, joiden perusteella arvioidaan ohjelman vaikutuksia. Ohjelman arvioinnissa olisi otettava huomioon asetuksen (EU) 2021/696 puitteissa tehdyn GOVSATCOM-komponenttia koskevan unionin avaruusohjelman arvioinnin tulokset. |
(70) |
Jotta varmistetaan, että indikaattorit ja ohjelman seuranta- ja arvioimiskehys ovat edelleen asianmukaisia ohjelman edistymisestä raportoimiseksi, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tämän asetuksen liitteen muuttamista indikaattorien osalta, tämän asetuksen täydentämistä seuranta- ja arviointikehyksen perustamista koskevilla säännöksillä ja tämän asetuksen täydentämistä määrittämällä ohjelman avaruusresurssien tietokannan ominaisuudet sekä menetelmät ja prosessit, joilla sitä ylläpidetään ja päivitetään. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
(71) |
Moitteettoman julkisen hallinnon varmistamiseksi ja ottaen huomioon ohjelman ja GOVSATCOM-komponentin väliset synergiat, asetuksen (EU) 2021/696 puitteissa perustetun ohjelmakomitean olisi GOVSATCOM-kokoonpanossa toimittava myös ohjelman komiteana. Ohjelman turvallisuuteen liittyvissä asioissa ohjelmakomitean olisi kokoonnuttava erityisessä turvallisuuskokoonpanossa. |
(72) |
Koska moitteeton julkinen hallinnointi edellyttää ohjelman yhdenmukaista hallintoa, nopeampaa päätöksentekoa ja yhtäläistä tiedonsaantia, niiden yhteisöjen edustajat, joille on annettu tähän ohjelmaan liittyviä tehtäviä, voisivat osallistua tarkkailijoina Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (25) mukaisesti perustetun ohjelmakomitean työskentelyyn. Unionin kanssa ohjelmaa koskevan kansainvälisen sopimuksen tehneiden kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen edustajat voisivat samoista syistä myös osallistua ohjelmakomitean työhön turvallisuusmääräysten rajoissa ja tällaisen sopimuksen ehtojen mukaisesti. Sellaisten yhteisöjen, joille on annettu ohjelmaan liittyviä tehtäviä, kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen edustajilla ei olisi oltava oikeutta osallistua ohjelmakomitean äänestysmenettelyihin. Edellytykset osallistumiselle tarkkailijana ja tilapäisenä osallistujana olisi vahvistettava ohjelmakomitean työjärjestyksessä. |
(73) |
Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, joka koskee valtiollisten palvelujen tarjoamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen, valtiollisten palvelujen toiminnallisten vaatimusten, valtiollisten palvelujen palveluvalikoiman, rahoitussopimuksia koskevien rahoituspäätösten ja työohjelmien hyväksymistä sekä kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen ohjelmaan osallistumista koskevien lisävaatimusten asettamista. Tätä valtaa olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. |
(74) |
Valtion infrastruktuuriin perustuvat valtiolliset palvelut olisi yleisesti ottaen tarjottava maksutta julkishallinnon valtuuttamille käyttäjille. Kyseisten palvelujen kapasiteetti on kuitenkin rajallinen. Jos komissio analyysin perusteella toteaa, että kapasiteetista on puutetta, sen olisi voitava hyväksyä hinnoittelupolitiikka niissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, joissa kysyntä ylittää käyttökapasiteetin, osana palveluntarjontaa koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä, jotta palvelujen tarjonta ja kysyntä vastaavat toisiaan. Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, joka koskee tällaisen hinnoittelupolitiikan hyväksymistä. Tätä valtaa olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. |
(75) |
Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, joka koskee valtiolliseen maainfrastruktuuriin kuuluvien keskusten sijaintipaikkojen määrittämiseen liittyviä toimenpiteitä. Komission olisi tällaisten sijaintipaikkojen valinnassa voitava ottaa huomioon toiminta- ja turvallisuusvaatimukset sekä nykyinen infrastruktuuri. Tätä valtaa olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. |
(76) |
Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa yleisten turvallisuusvaatimusten määrittämiseen liittyen. Tätä valtaa olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi voitava valvoa mahdollisimman paljon ohjelman yleisiä turvallisuusvaatimuksia. Kun komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä ohjelman turvallisuuden alalla, sitä avustamassa olisi oltava ohjelmakomitea, joka kokoontuu erityisessä turvallisuuskokoonpanossa. Turvallisuuskysymysten arkaluonteisuuden vuoksi ohjelmakomitean puheenjohtajan olisi pyrittävä löytämään ratkaisuja, joilla on mahdollisimman laaja tuki ohjelmakomiteassa. Jos ohjelmakomitea ei anna lausuntoa, komission ei olisi hyväksyttävä täytäntöönpanosäädöksiä, joissa määritetään ohjelman yleiset turvallisuusvaatimukset. Jos ohjelmakomitean turvallisuuskokoonpanon osallistumisesta säädetään toisin, tällaisen osallistumisen olisi tapahduttava ohjelmakomitean työjärjestyksen mukaisesti. |
(77) |
Ohjelmalla täydennetään unionin nykyistä avaruusohjelmaa integroimalla sen tavoitteen ja toimet ja laajentamalla niitä turvallisen ja avaruusratkaisuihin perustuvan yhteysjärjestelmän luomiseksi unionia varten. Tämä olisi otettava huomioon ohjelman arvioinnissa. |
(78) |
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, vaan ne voidaan yksittäisen jäsenvaltion rahoitukselliset ja tekniset kapasiteetit ylittävän toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |
(79) |
Ohjelma olisi perustettava viideksi vuodeksi, jotta sen kesto vastaisi neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) 2020/2093 (26) vahvistetun vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen, jäljempänä ’monivuotinen rahoituskehys 2021–2027’, kestoa. |
(80) |
Tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti, jotta sen täytäntöönpano voitaisiin aloittaa mahdollisimman pian sen tavoitteiden saavuttamiseksi, |
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
Yleiset säännökset
1 artikla
Kohde
Tällä asetuksella perustetaan turvallisia yhteyksiä koskeva unionin ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 jäljellä olevaksi kaudeksi. Siinä vahvistetaan ohjelman tavoitteet, talousarvio vuosiksi 2023–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt sekä ohjelman toteuttamista koskevat säännöt ottaen huomioon asetus (EU) 2021/696.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
1) |
’avaruusaluksella’ asetuksen (EU) 2021/696 2 artiklan 1 alakohdassa määriteltyä avaruusalusta; |
2) |
’avaruusromulla’ asetuksen (EU) 2021/696 2 artiklan 4 alakohdassa määriteltyä avaruusromua; |
3) |
’hyötykuormalla’ avaruusaluksen kuljettamaa laitteistoa, jota käytetään avaruudessa tietyn tehtävän suorittamiseksi; |
4) |
’ avaruusekosysteemillä’ sellaisissa keskenään vuorovaikutuksessa olevien avaruusalan arvoketjuissa toimivien yritysten verkostoa, jotka kattavat yritykset pienimmistä startup-yrityksistä suurimpiin yrityksiin, mukaan lukien avaruusmarkkinoiden alkupään ja loppupään segmentit; |
5) |
’eurooppalaisella kvanttiviestintäinfrastruktuurilla’ tai ’EuroQCI:llä’ turvallisten yhteyksien järjestelmään integroitua yhteenliitettyä avaruus-, maa- ja maanpäällistä infrastruktuuria, jossa käytetään kvanttipohjaista teknologiaa; |
6) |
’GOVSATCOM-keskittymällä’ asetuksen (EU) 2021/696 2 artiklan 23 alakohdassa määriteltyä GOVSATCOM-keskittymää; |
7) |
’ avaruusohjelmavirastolla’ asetuksella (EU) 2021/696 perustettua Euroopan unionin avaruusohjelmavirastoa; |
8) |
’EU:n turvallisuusluokitelluilla tiedoilla’ asetuksen (EU) 2021/696 2 artiklan 25 alakohdassa määriteltyjä EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja; |
9) |
’arkaluonteisilla turvallisuusluokittelemattomilla tiedoilla’ asetuksen (EU) 2021/696 2 artiklan 26 alakohdassa määriteltyjä arkaluonteisia turvallisuusluokittelemattomia tietoja; |
10) |
’rahoitusta yhdistävällä toimella’ asetuksen (EU) 2021/696 2 artiklan 27 alakohdassa määriteltyä rahoitusta yhdistävää toimea. |
3 artikla
Ohjelman tavoitteet
1. Ohjelman yleisinä tavoitteina on
a) |
varmistaa turvallisten, itsenäisten, korkealaatuisten, luotettavien ja kustannustehokkaiden valtiollisten satelliittipalvelujen tarjonta ja keskeytymätön pitkän aikavälin saatavuus unionin alueella ja maailmanlaajuisesti julkishallinnon valtuuttamille käyttäjille ottamalla käyttöön siviilihallinnon alainen monikiertoratainen turvallisten yhteyksien järjestelmä ja tukemalla neuvoston direktiivissä 2008/114/EY (27) tarkoitettua kriittisen infrastruktuurin suojaamista, tilannetietoisuutta, ulkoisia toimia, kriisinhallintaa ja talouden, ympäristön, turvallisuuden ja puolustuksen kannalta kriittisiä sovelluksia ja parantaa siten unionin ja jäsenvaltioiden häiriönsietokykyä ja riippumattomuutta sekä vahvistaa niiden satelliittiviestinnän teknologista ja teollista perustaa välttäen samalla liiallista riippuvuutta unionin ulkopuolisista ratkaisuista, erityisesti kriittisen infrastruktuurin ja avaruuteen pääsyn osalta; |
b) |
antaa yksityiselle sektorille mahdollisuus tarjota markkinaehdoin kaupallisia palveluja tai kaupalliseen infrastruktuuriin perustuvia julkishallinnon valtuuttamille käyttäjille tarjottavia palveluja sovellettavan unionin kilpailulainsäädännön mukaisesti, jotta voidaan helpottaa esimerkiksi maailmanlaajuisten nopeiden laajakaistayhteyksien kehittämistä ja saumattomia yhteyksiä sekä poistaa viestinnän katvealueita ja lisätä yhteenkuuluvuutta jäsenvaltioiden alueiden välillä samalla, kun kurotaan umpeen digitaalista kuilua ja edistetään tarvittaessa direktiivin (EU) 2018/1972 3 artiklassa tarkoitettujen yleisten tavoitteiden saavuttamista. |
2. Ohjelman erityisinä tavoitteina on
a) |
täydentää GOVSATCOM-komponentin olemassa olevia ja tulevia valmiuksia sekä integroida ne turvallisten yhteyksien järjestelmään; |
b) |
parantaa unionin ja jäsenvaltioiden viestintäpalvelujen häiriönsietokykyä, turvallisuutta ja riippumattomuutta; |
c) |
kehittää edelleen EuroQCI:tä ja integroida se asteittain turvallisten yhteyksien järjestelmään; |
d) |
varmistaa oikeus käyttää kiertoratapaikkoja ja asiaankuuluvia taajuuksia; |
e) |
parantaa unionin ja jäsenvaltioiden viestintäpalvelujen vakautta ja unionin kyberresilienssiä kehittämällä varakapasiteettia, passiivista, ennakoivaa ja reaktiivista kybersuojausta, operatiivista kyberturvallisuutta sekä suojatoimenpiteitä kyberuhkia vastaan ja muita toimenpiteitä sähkömagneettisia uhkia vastaan; |
f) |
luoda mahdollisuuksien mukaan edellytykset viestintäpalvelujen ja täydentävien muiden kuin viestintäpalvelujen kehittämiselle erityisesti parantamalla unionin avaruusohjelman komponentteja, luomalla synergioita niiden välille ja laajentamalla niiden valmiuksia ja palveluja, sekä jäsenvaltioille tarjottavien muiden kuin viestintäpalvelujen kehittämiselle isännöimällä uusia satelliittiosajärjestelmiä, hyötykuormat mukaan luettuina; |
g) |
kannustaa innovointia, tehokkuutta sekä murroksellisten teknologioiden ja innovatiivisten liiketoimintamallien kehittämistä ja käyttöä koko Euroopan avaruusekosysteemissä, mukaan lukien uuden avaruustoiminnan toimijat, uudet tulokkaat, startup-yritykset ja pk-yritykset, jotta voidaan vahvistaa unionin avaruusalan kilpailukykyä; |
h) |
parantaa turvallisia yhteyksiä strategisesti tärkeillä maantieteellisillä alueilla, kuten Afrikassa ja arktisella alueella sekä Itämeren, Mustanmeren, Välimeren ja Atlantin alueilla; |
i) |
parantaa ulkoavaruustoimintojen turvallisuutta ja kestävyyttä toteuttamalla asianmukaisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan vastuullinen toiminta avaruudessa ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä myös pyrkimällä estämään avaruusromun lisääntyminen ja edistetään tällaista toimintaa. |
3. Tämän artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitettujen täydentävien muiden kuin viestintäpalvelujen priorisoinnissa ja kehittämisessä ja niiden rahoituksessa on noudatettava asetuksen (EU) 2021/696 tavoitteita, ja niitä on tarkasteltava asetuksessa (EU) 2021/696 säädetyn ohjelmakomitean asiaankuuluvan kokoonpanon kokouksessa.
4 artikla
Ohjelmaan sisältyvät toimet
1. Jäljempänä 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen valtiollisten palvelujen tarjoaminen on varmistettava seuraavilla vaiheittaisilla toimilla, joiden on täydennettävä GOVSATCOM-komponenttia ja joilla se on integroitava turvallisten yhteyksien järjestelmään:
a) |
määrittely-, suunnittelu-, kehittämis- ja validointitoimet ja niihin liittyvät käyttöönottotoimet, jotka koskevat ensimmäisten valtiollisten palvelujen tarjoamisen edellyttämän avaruus- ja maainfrastruktuurin rakentamista vuoteen 2024 mennessä; |
b) |
vaiheittaiset käyttöönottotoimet, joilla kehittyneiden valtiollisten palvelujen tarjoamiseen tarvittava avaruus- ja maainfrastruktuuri saatetaan valmiiksi, jotta julkishallinnon valtuuttamien käyttäjien tarpeisiin voidaan vastata mahdollisimman pian täydellisen toimintakyvyn saavuttamiseksi vuoteen 2027 mennessä; |
c) |
EuroQCI:n kehittäminen ja käyttöönotto sen integroimiseksi asteittain turvallisten yhteyksien järjestelmään; |
d) |
valtiollisten palvelujen tarjoamiseen liittyvät hyödyntämistoimenpiteet, joita ovat avaruus- ja maainfrastruktuurin käyttö, huolto, jatkuva parantaminen ja suojaaminen, mukaan lukien täydentäminen ja vanhentumisen hallinta; |
e) |
avaruus- ja maainfrastruktuurin tulevien sukupolvien sekä valtiollisten palvelujen kehittäminen. |
2. Jäljempänä 19 artiklassa tarkoitetut toimeksisaajat varmistavat kaupallisten palvelujen tarjonnan.
5 artikla
Turvallisten yhteyksien järjestelmän infrastruktuuri
1. Turvallisten yhteyksien järjestelmä on luotava määrittelemällä, suunnittelemalla, kehittämällä, rakentamalla ja käyttämällä monikiertorataista yhteysinfrastruktuuria, joka mukautetaan satelliittipalvelujen valtiollisen kysynnän kehitykseen ja joka tarjoaa lyhyen vasteajan. Sen on oltava modulaarinen, jotta voidaan saavuttaa 3 artiklassa säädetyt tavoitteet ja koota 10 artiklan 1 kohdassa säädetty valtiollisten palvelujen palveluvalikoima. Sillä on täydennettävä GOVSATCOM-komponentin puitteissa käytettäviä olemassa olevia ja tulevia valmiuksia ja integroitava ne. Turvallisten yhteyksien järjestelmä koostuu tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta valtion infrastruktuurista ja tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetusta kaupallisesta infrastruktuurista.
2. Turvallisten yhteyksien järjestelmän valtiolliseen infrastruktuuriin sisältyvät kaikki asiaan liittyvät tämän asetuksen 10 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjen valtiollisten palvelujen tarjoamiseen vaadittavat maa- ja avaruusresurssit, mukaan lukien seuraavat:
a) |
joko satelliitit tai satelliittialajärjestelmät, mukaan lukien hyötykuormat; |
b) |
EuroQCI; |
c) |
infrastruktuuri, jolla seurataan valtiollisen infrastruktuurin ja valtiollisten palvelujen turvallisuutta; |
d) |
maainfrastruktuuri, jolla tarjotaan palveluja julkishallinnon valtuuttamille käyttäjille, mukaan lukien GOVSATCOMin maasegmentin infrastruktuuri, jota on tarkoitus kehittää, erityisesti asetuksen (EU) 2021/696 67 artiklassa tarkoitetut GOVSATCOM-keskittymät. |
Valtiollisen infrastruktuurin on tarvittaessa isännöitävä täydentäviä satelliittialajärjestelmiä, erityisesti hyötykuormia, joita voidaan käyttää osana asetuksen (EU) 2021/696 3 artiklassa tarkoitettujen unionin avaruusohjelman komponenttien avaruudessa sijaitsevaa infrastruktuuria kyseisessä asetuksessa vahvistettujen ehtojen ja edellytysten mukaisesti, ja satelliittialajärjestelmiä, joita käytetään muiden kuin viestintäpalvelujen tarjoamiseen jäsenvaltioille.
3. Komissio hyväksyy tarvittaessa täytäntöönpanosäädöksillä valtiolliseen maainfrastruktuuriin kuuluvien keskusten sijainnin määrittämiseksi tarvittavat toimenpiteet tämän asetuksen 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen yleisten turvallisuusvaatimusten mukaisesti sekä avointa ja läpinäkyvää menettelyä noudattaen. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään tämän asetuksen 47 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
Unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuusetujen suojaamiseksi tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen keskusten on mahdollisuuksien mukaan sijaittava jäsenvaltioiden alueella, ja niitä hallinnoidaan unionin ja asianomaisen jäsenvaltion välisenä hallinnollisena sopimuksena tehtävällä vastaanottosopimuksella.
Jos keskuksia ei ole mahdollista sijoittaa jäsenvaltioiden alueelle, komissio voi sijoittaa tällaiset keskukset EFTAn jäsenten, jotka ovat ETA:n jäseniä, tai muun kolmannen maan alueelle edellyttäen, että unionin ja kyseisen kolmannen maan välillä on tehty vastaanottosopimus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan mukaisesti.
Sen estämättä, mitä tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, GOVSATCOM-keskittymien sijainti määritetään asetuksen (EU) 2021/696 67 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
4. Kaikki avaruus- ja maaresurssit, jotka eivät sisälly valtiolliseen infrastruktuuriin, sisältyvät turvallisten yhteyksien järjestelmän kaupalliseen infrastruktuuriin. Kaupallinen infrastruktuuri ei saa heikentää valtion infrastruktuurin suorituskykyä tai turvallisuutta. Jäljempänä 19 artiklassa tarkoitettu toimeksisaaja vastaa kaikilta osin kaupallisen infrastruktuurin ja kaikkien siihen liittyvien riskien rahoituksesta, jotta voidaan saavuttaa 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu tavoite.
5. Unionin turvallisuusetujen suojaamiseksi valtiollisen infrastruktuurin avaruusresurssit laukaisee 22 artiklassa säädetyt kelpoisuus- ja osallistumisedellytykset täyttävä nykyinen tai tuleva palveluntarjoaja, mukaan lukien pieniä kantoraketteja ja mikrokantoraketteja käyttävät palveluntarjoajat, ja vain perustelluissa poikkeuksellisissa olosuhteissa kolmannen maan alueelta.
6 artikla
Resurssien omistus ja käyttö
1. Unioni omistaa kaikki aineelliset ja aineettomat resurssit, jotka ovat osa ohjelman puitteissa kehitettyä 5 artiklan 2 kohdassa ja 19 artiklan 10 kohdassa tarkoitettua valtiollista infrastruktuuria, lukuun ottamatta maanpäällistä EuroQCI-infrastruktuuria, jonka omistavat jäsenvaltiot. Tätä varten komissio varmistaa, että sopimuksissa tai muissa järjestelyissä, jotka koskevat toimia, joiden tuloksena voi olla tällaisten resurssien luominen tai kehittäminen, on määräyksiä, joilla varmistetaan unionin omistusoikeus kyseisiin resursseihin.
2. Komissio varmistaa, että unionilla on seuraavat oikeudet:
a) |
jäsenvaltioiden tarjoamien ja niiden vastuulla pysyvien asiaankuuluvien taajuuksien mahdollistamaan, valtiollisen infrastruktuurin tuottamien signaalien välittämiseen tarvittavien taajuuksien käyttöoikeus sovellettavien lakien ja asetusten sekä asiaa koskevien käyttölupasopimusten mukaisesti; |
b) |
oikeus asettaa valtiollisten palvelujen tarjoaminen kaupallisten palvelujen edelle 19 artiklassa tarkoitetuissa sopimuksissa vahvistettavien ehtojen ja edellytysten mukaisesti ja ottaen huomioon 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen julkishallinnon valtuuttamien käyttäjien tarpeet. |
3. Komissio pyrkii tekemään kolmansien osapuolten, 19 artiklassa tarkoitetut toimeksisaajat mukaan lukien, kanssa sopimuksia tai muita järjestelyjä, jotka koskevat:
a) |
valtiollisen infrastruktuurin osan muodostavien aineellisten ja aineettomien resurssien aiempia omistusoikeuksia; |
b) |
omistusoikeuden tai lisenssioikeuksien hankkimista valtiollisen infrastruktuurin toteuttamiseksi tarvittaviin muihin aineellisiin ja aineettomiin resursseihin. |
4. Kun 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut resurssit koostuvat teollis- ja tekijänoikeuksista, komissio hallinnoi tällaisia oikeuksia mahdollisimman tehokkaasti ottaen huomioon:
a) |
tarpeen suojella ja arvottaa tällaisia resursseja; |
b) |
asianomaisten sidosryhmien oikeutetut edut; |
c) |
tarpeen varmistaa kilpailukykyiset ja hyvin toimivat markkinat sekä kehittää uutta teknologiaa; |
d) |
ohjelmassa tarjottavien palvelujen jatkuvuuden tarpeen. |
5. Komissio varmistaa tarvittaessa, että asiaankuuluviin sopimuksiin ja muihin järjestelyihin sisältyy mahdollisuus siirtää tällaiset teollis- ja tekijänoikeudet kolmansille osapuolille tai myöntää kolmannen osapuolen lisenssejä tällaisin oikeuksiin, myös kyseisen teollis- ja tekijänoikeuden luojalle, ja että tällainen kolmas osapuoli voi vapaasti käyttää näitä oikeuksia, kun se on tarpeen sille tämän asetuksen mukaisesti kuuluvien tehtävien hoitamiseksi.
7 artikla
Unionin innovatiivista ja kilpailukykyistä avaruusekosysteemiä tukevat toimet
1. Tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdan g alakohdassa tarkoitetun tavoitteen mukaisesti ohjelmalla tuetaan unionin innovatiivista ja kilpailukykyistä avaruusekosysteemiä, myös uutta avaruustoimintaa, ja erityisesti asetuksen (EU) 2021/696 6 artiklassa säädettyjä toimia.
2. Komissio edistää innovointia unionin avaruusekosysteemissä ja uudessa avaruustoiminnassa ohjelman koko keston ajan
a) |
vahvistamalla perusteet 19 artiklassa tarkoitettujen sopimusten tekemiseksi siten, että varmistetaan startup-yritysten ja pk-yritysten laajin mahdollinen osallistuminen eri puolilta unionia ja koko arvoketjussa; |
b) |
edellyttämällä 19 artiklassa tarkoitettuja toimeksisaajia esittämään suunnitelman, jonka avulla uudet tarjoajaehdokkaat, startup-yritykset ja pk-yritykset eri puolilta unionia voidaan mahdollisimman hyvin sisällyttää 19 artiklassa tarkoitettujen sopimusten mukaisiin toimiin 21 artiklan mukaisesti; |
c) |
edellyttämällä 19 artiklassa tarkoitetuissa sopimuksissa, että uudet tarjoajaehdokkaat, startup-yritykset, pk-yritykset ja midcap-yritykset kaikkialta unionista voivat tarjota omia palvelujaan loppukäyttäjille; |
d) |
edistämällä avoimien standardien, avoimen lähdekoodin teknologioiden ja yhteentoimivuuden käyttöä ja kehittämistä turvallisten yhteyksien järjestelmän arkkitehtuurissa synergioiden mahdollistamiseksi, kustannusten optimoimiseksi, luotettavuuden parantamiseksi, innovoinnin edistämiseksi ja laajan kilpailun tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi; |
e) |
edistämällä sellaisten kriittisten teknologioiden kehittämistä ja tuotantoa unionissa, joita tarvitaan valtiollisten palvelujen hyödyntämiseksi. |
3. Komissio myös
a) |
tukee ohjelman tarpeiden mukaista palvelusopimusten hankintaa ja yhdistämistä yksityisten investointien houkuttelemiseksi ja edistämiseksi pitkällä aikavälillä, myös yhteishankintojen avulla; |
b) |
edistää naisten vahvempaa osallistumista ja kannustaa siihen ja sisällyttää tarjouspyyntöasiakirjoihin tasa-arvoa ja osallisuutta koskevia tavoitteita; |
c) |
edistää korkean tason taitojen kehittämistä ja koulutustoimintaa avaruuteen liittyvillä aloilla. |
8 artikla
Kestävyys ympäristön ja avaruuden kannalta
1. Ohjelma on pantava täytäntöön siten, että varmistetaan kestävyys ympäristön ja avaruuden kannalta. Tätä varten 19 artiklassa tarkoitettuihin sopimuksiin ja menettelyihin on sisällyttävä määräyksiä seuraavista:
a) |
infrastruktuurin kehittämisestä, tuotannosta ja käyttöönotosta aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen minimointi; |
b) |
jäljelle jäävien kasvihuonekaasupäästöjen kompensointijärjestelmän perustaminen; |
c) |
asianmukaiset toimenpiteet sellaisen avaruusalusten aiheuttaman näkyvän ja näkymättömän säteilysaasteen vähentämiseksi, joka voi haitata tähtitieteellistä havainnointia tai muunlaista tutkimusta ja havainnointia; |
d) |
asianmukaisten tekniikoiden käyttö avaruusaluksissa törmäysten välttämiseksi; |
e) |
avaruusromun vähentämistä koskevan kattavan suunnitelman toimittaminen ja toteuttaminen ennen käyttöönottovaihetta, mukaan lukien paikannustiedot kiertoradalla, jotta voidaan varmistaa, että järjestelmän satelliitit voivat väistää avaruusromun. |
2. Tämän asetuksen 19 artiklassa tarkoitettuihin sopimuksiin ja menettelyihin on sisällyttävä velvoite toimittaa dataa, erityisesti lentoratadataa ja suunnitellut liikkeet, yksiköille, jotka vastaavat asetuksen (EU) 2021/696 2 artiklan 10 alakohdassa määriteltyjen SST-tietojen ja saman asetuksen 55 artiklassa tarkoitettujen SST-palvelujen tuottamisesta.
3. Komissio varmistaa, että ylläpidetään kattavaa tietokantaa ohjelman avaruusresursseista, johon sisältyy erityisesti tiedot, jotka liittyvät kestävyyteen ympäristön ja avaruuden kannalta.
4. Komissio antaa 45 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta täsmentämällä tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetun tietokannan ominaisuudet sekä kehittämällä sen ylläpitoa ja päivittämistä koskevat menetelmät ja prosessit.
5. Edellä olevan 4 kohdan nojalla annettujen delegoitujen säädösten soveltamisala rajoitetaan seuraaviin:
a) |
5 artiklan 2 kohdassa ja 19 artiklan 10 kohdassa tarkoitetut unionin omistamat avaruusresurssit; |
b) |
19 artiklassa tarkoitettujen toimeksisaajien omistamat 5 artiklan 4 kohdassa ja 19 artiklan 10 kohdassa tarkoitetut avaruusresurssit. |
II LUKU
Palvelut ja osallistujat
9 artikla
Valtiolliset palvelut
1. Valtiollisia palveluja tarjotaan 11 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuille ohjelman osallistujille.
2. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä valtiollisten palvelujen tarjoamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ottaen huomioon asetuksen (EU) 2021/696 66 artiklan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa määritettyjen eri palvelujen nykyisten ja ennakoitujen tarpeiden konsolidoidun kysynnän, resurssien dynaamisen jakamisen ja ohjelman eri osallistujien välillä tehtävän valtiollisten palvelujen priorisoinnin pohjalta käyttäjien tarpeiden merkityksellisyyden ja kriittisyyden sekä tarvittaessa kustannustehokkuuden mukaan.
3. Jäljempänä 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut valtiolliset palvelut on tarjottava maksutta julkishallinnon valtuuttamille käyttäjille.
4. Komissio ostaa 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut palvelut markkinaehdoin varainhoitoasetuksen sovellettavien säännösten mukaisesti tavoitteenaan taata kyseisten palvelujen tarjoaminen kaikille jäsenvaltioille. Kyseisten palvelujen täsmällinen kapasiteetti ja määrärahat määritetään tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa täytäntöönpanosäädöksessä jäsenvaltioiden antamien tietojen perusteella.
5. Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 3 kohdassa säädetään, komissio hyväksyy asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, jos tämä on ehdottoman välttämätöntä valtiollisten palvelujen tarjonnan ja kysynnän yhteensovittamiseksi, täytäntöönpanosäädöksillä hinnoittelupolitiikan, jonka on oltava johdonmukainen asetuksen (EU) 2021/696 63 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun hinnoittelupolitiikan kanssa.
Hyväksymällä hinnoittelupolitiikan komissio varmistaa, että valtiollisten palvelujen tarjoaminen ei vääristä kilpailua, että valtiollisia palveluja on riittävästi ja että määritetty hinta ei johda liiallisen korvauksen maksamiseen 19 artiklassa tarkoitetuille toimeksisaajille.
6. Tämän artiklan 2 ja 5 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
7. Valtiollisten palvelujen asteittainen tarjonta on varmistettava 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun palvelukokonaisuuden mukaisesti edellyttäen, että turvallisten yhteyksien järjestelmän infrastruktuuri on käytettävissä, sen jälkeen kun 4 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetyt toimet on toteutettu ja tarvittaessa olemassa olevien palvelujen ja valmiuksien pohjalta ja niitä hyödyntäen.
8. Valtiollisten palvelujen tarjoamisessa on varmistettava jäsenvaltioiden yhdenvertainen kohtelu niiden 25 artiklan 7 kohdassa tarkoitettujen tarpeiden mukaisesti.
10 artikla
Valtiollisten palvelujen palvelukokonaisuus
1. Valtiollisten palvelujen palvelukokonaisuus vahvistetaan tämän artiklan 4 kohdan mukaisesti. Se koostuu vähintään seuraavista palveluluokista ja täydentää asetuksen (EU) 2021/696 63 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua GOVSATCOM-palveluja koskevaa kokonaisuutta:
a) |
palvelut, jotka on rajattu julkishallinnon valtuuttamille käyttäjille ja jotka perustuvat valtiolliseen infrastruktuuriin ja edellyttävät korkeaa turvallisuustasoa eivätkä sovellu tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin palveluihin, kuten luotettava maailmanlaajuinen lyhyen vasteajan palvelu tai luotettava avaruusdatan välitys; |
b) |
kvanttiviestintäpalvelut, kuten QKD-palvelut. |
2. Valtiollisten palvelujen palvelukokonaisuuteen on sisällyttävä myös kaupalliseen infrastruktuuriin perustuvia julkishallinnon valtuuttamille käyttäjille tarjottavia palveluja, kuten turvallisia maailmanlaajuisia ja lyhyen vasteajan palveluja ja maailmanlaajuisia kapeakaistapalveluja.
3. Valtiollisten palvelujen palvelukokonaisuuteen on sisällyttävä myös kunkin palveluluokan tekniset eritelmät, kuten maantieteellinen kattavuus, taajuus, kaistanleveys, käyttäjälaitteet ja turvaominaisuudet.
4. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä valtiollisten palvelujen palvelukokonaisuuden. Kyseisten täytäntöönpanosäädösten on perustuttava tämän artiklan 5 kohdassa tarkoitettuihin toiminnallisiin vaatimuksiin, jäsenvaltioiden antamiin tietoihin ja 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin yleisiin turvallisuusvaatimuksiin.
Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
5. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä valtiollisia palveluja koskevat toiminnalliset vaatimukset, jotka ovat muodoltaan teknisiä eritelmiä ja täytäntöönpanosuunnitelmia ja jotka liittyvät erityisesti kriisinhallintaan, tilannetietoisuuteen, keskeisen infrastruktuurin hallintaan, mukaan lukien diplomaattiset ja puolustusalan viestintäverkot, sekä muihin julkishallinnon valtuuttamien käyttäjien tarpeisiin. Kyseisten toiminnallisten vaatimusten on perustuttava ohjelman käyttäjien vaatimuksiin, ne on mukautettava kattamaan vahvistettu kysyntä ja niissä on otettava huomioon olemassa olevien käyttäjälaitteiden ja -verkkojen asettamat vaatimukset sekä asetuksen (EU) 2021/696 63 artiklan 2 kohdan mukaisesti hyväksytyt GOVSATCOM-palveluja koskevat toiminnalliset vaatimukset. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään tämän asetuksen 47 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
6. Kaupallisen infrastruktuurin kautta toimitettavien palvelujen tarjoamista ja niihin liittyviä riskejä koskevat ehdot ja edellytykset määritellään 19 artiklassa tarkoitetuissa sopimuksissa.
11 artikla
Ohjelman osallistujat ja toimivaltaiset viranomaiset
1. Jäsenvaltiot, neuvosto, komissio ja EUH ovat ohjelman osallistujia siltä osin kuin ne myöntävät luvan valtiollisten palvelujen käyttäjille tai tarjoavat kapasiteetteja, sijoituspaikkoja tai laitteistoja.
2. Unionin virastoista ja elimistä voi tulla ohjelman osallistujia sikäli kuin niiden tehtävien täyttäminen edellyttää tätä ja kyseisen erillisviraston tai elimen ja sitä valvovan unionin toimielimen välillä tehdyssä hallinnollisessa sopimuksessa määritettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.
3. Kolmansista maista ja kansainvälisistä järjestöistä voi tulla ohjelman osallistujia 39 artiklan mukaisesti.
4. Ohjelman kunkin osallistujan on nimettävä yksi turvallisista yhteyksistä vastaava toimivaltainen viranomainen.
Ohjelman osallistujien katsotaan täyttävän ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun vaatimuksen, jos ne täyttävät molemmat seuraavista edellytyksistä:
a) |
ne ovat myös GOVSATCOMin osallistujia asetuksen (EU) 2021/696 68 artiklan mukaisesti; |
b) |
ne ovat nimenneet vastuuviranomaisen asetuksen (EU) 2021/696 68 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
5. Ohjelman kunkin osallistujan on määritettävä ja toteutettava valtiollisten palvelujen priorisointi niiden käyttäjien välillä, jotka se on valtuuttanut.
6. Edellä 4 kohdassa tarkoitetun turvallisista yhteyksistä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että
a) |
valtiollisten palvelujen käyttö on 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen yleisten turvallisuusvaatimusten mukaista; |
b) |
valtiollisten palvelujen käyttöoikeudet määritellään ja niitä hallinnoidaan; |
c) |
valtiollisten palvelujen käyttämiseen tarvittavia käyttäjälaitteita ja niihin liittyviä sähköisen viestinnän yhteyksiä ja tietoja käytetään ja hallinnoidaan 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen yleisten turvallisuusvaatimusten mukaisesti; |
d) |
perustetaan keskitetty yhteyspiste avustamaan tarvittaessa turvallisuusriskeistä ja uhkista ilmoittamisessa, erityisesti ohjelman palveluihin vaikuttavien mahdollisesti haitallisten sähkömagneettisten häiriöiden havaitsemisen yhteydessä. |
12 artikla
Valtiollisten palvelujen käyttäjät
1. Seuraavat yhteisöt voidaan hyväksyä valtiollisten palvelujen käyttäjiksi:
a) |
unionin tai jäsenvaltion viranomainen tai julkista valtaa käyttävä elin; |
b) |
luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, joka toimii a alakohdassa tarkoitetun yhteisön puolesta ja sen valvonnassa. |
2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen valtiollisten palvelujen käyttäjillä on oltava 11 artiklassa tarkoitettujen ohjelman osallistujien antama asianmukainen valtuutus käyttää valtiollisia palveluja, ja niiden on noudatettava 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja yleisiä turvallisuusvaatimuksia.
III LUKU
Talousarviomäärärahat ja rahoitusmekanismit
13 artikla
Talousarvio
1. Ohjelman toteuttamiseen ja siihen liittyvien riskien kattamiseen varatut rahoituspuitteet 1 päivänä tammikuuta 2023 alkavalle ja 31 päivänä joulukuuta 2027 päättyvälle kaudelle ovat 1,65 miljardia euroa käypinä hintoina.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu määrä myönnetään alustavasti vuosien 2021–2027 monivuotisesta rahoituskehyksestä seuraavasti:
a) |
1 miljardia euroa otsakkeesta 1 (Sisämarkkinat, innovointi ja digitaalitalous); |
b) |
0,5 miljardia euroa otsakkeesta 5 (Turvallisuus ja puolustus); |
c) |
0,15 miljardia euroa otsakkeesta 6 (Naapurialueet ja muu maailma). |
2. Ohjelmaa täydennetään Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta, GOVSATCOM-komponentista ja naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineestä (NDICI) myönnettävällä 0,75 miljardin euron määrällä, jonka ohjeellinen enimmäismäärä on 0,38 miljardia euroa (Horisontti Eurooppa), 0,22 miljardia euroa (GOVSATCOM-komponentti) ja 0,15 miljardia euroa (NDICI). Kyseinen rahoitus toteutetaan asetuksessa (EU) 2021/695, päätöksessä (EU) 2021/764 sekä asetuksissa (EU) 2021/696 ja (EU) 2021/947 vahvistettujen tavoitteiden, sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti.
3. Tämän artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu määrä on käytettävä kattamaan kaikki toimet, jotka ovat tarpeen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen palvelujen ostamiseksi. Tällaisilla menoilla voidaan kattaa myös seuraavat:
a) |
tutkimukset ja asiantuntijakokoukset, erityisesti ohjelman kustannus- ja aikarajoitteiden noudattamisen arvioimiseksi; |
b) |
tiedotus- ja viestintätoimet, mukaan lukien yhteisötiedotus unionin politiikan prioriteeteista, jos ne liittyvät välittömästi tämän asetuksen tavoitteisiin, erityisesti siltä osin kuin tavoitteena on luoda synergiaa unionin muiden toimintapolitiikkojen kanssa; |
c) |
tietotekniikkaverkot, joiden tehtävänä on käsitellä tai vaihtaa tietoja, ja komission toteuttamat hallinnolliset toimenpiteet, myös turvallisuusalalla; |
d) |
ohjelman toteuttamista koskeva tekninen ja hallinnollinen apu, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoiminta, mukaan lukien sisäiset tietotekniikkajärjestelmät. |
4. Toimet, jotka saavat rahoitusta unionin eri ohjelmista kumulatiivisesti, tarkastetaan vain kerran, ja tarkastuksen on katettava kaikki kyseiset ohjelmat ja niihin sovellettavat säännöt.
5. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimintoja koskevat talousarviositoumukset voidaan jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiksi eriksi.
6. Jäsenvaltioille yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa myönnettyjä varoja voidaan asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä siirtää ohjelman käyttöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (28) 26 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti. Komissio käyttää kyseisiä varoja suoraan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti tai välillisesti kyseisen alakohdan c alakohdan mukaisesti. Kyseiset varat on käytettävä asianomaisen jäsenvaltion hyväksi.
14 artikla
Kumulatiivinen ja vaihtoehtoinen rahoitus
Toimi, joka on saanut rahoitusta jostakin muusta unionin ohjelmasta, myös yhteistyössä hallinnoiduista rahastoista, voi saada rahoitusta myös ohjelmasta, edellyttäen, että rahoitusosuuksilla ei kateta samoja kustannuksia. Unionin asiaankuuluvan ohjelman sääntöjä sovelletaan sitä vastaavaan toimelle myönnettyyn rahoitusosuuteen. Kumulatiivisen rahoituksen määrä ei saa ylittää toimen avustuskelpoisia kokonaiskustannuksia. Unionin eri ohjelmista myönnettävä tuki voidaan laskea määräsuhteen mukaisesti tukiehtoja koskevissa asiakirjoissa vahvistetulla tavalla.
15 artikla
Ohjelman lisärahoitusosuudet
1. Ohjelma voi saada lisärahoitusosuuksia tai luontoissuorituksia miltä tahansa seuraavista:
a) |
unionin virastoilta ja elimiltä; |
b) |
jäsenvaltioilta asiaa koskevien sopimusten mukaisesti; |
c) |
ohjelmaan osallistuvilta kolmansilta mailta asiaankuuluvien sopimusten mukaisesti; |
d) |
kansainvälisiltä järjestöiltä asiaa koskevien sopimusten mukaisesti. |
2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettua lisärahoitusosuutta ja tämän asetuksen 9 artiklan 5 kohdan nojalla saatavia tuloja on pidettävä ulkoisena käyttötarkoitukseensa sidottuna tulona varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti.
16 artikla
ESAn rahoitusosuus
ESA voi omien sisäisten sääntöjensä ja menettelyjensä mukaisesti sekä unionin ja sen jäsenvaltioiden keskeisiä turvallisuusetuja suojellen osallistua ESAn valinnaisten ohjelmien kautta ohjelman kehittämis- ja validointitoimiin 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun hankintapolitiikan johdosta.
17 artikla
Yksityisen sektorin rahoitusosuudet
Jäljempänä 19 artiklassa tarkoitetut toimeksisaajat vastaavat kaikilta osin 5 artiklassa tarkoitetun kaupallisen infrastruktuurin rahoituksesta, jotta voidaan saavuttaa 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu tavoite.
18 artikla
Unionin rahoituksen toteutus ja muodot
1. Ohjelman täytäntöönpanossa käytetään suoraa hallinnointia varainhoitoasetuksen mukaisesti tai välillistä hallinnointia varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitettujen elinten kanssa.
2. Ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta missä tahansa varainhoitoasetuksessa vahvistetussa muodossa, erityisesti avustuksina, palkintoina ja hankintoina. Lisäksi ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta rahoitusvälineiden muodossa rahoitusta yhdistävissä toimissa.
IV LUKU
Ohjelman täytäntöönpano
19 artikla
Täytäntöönpanomalli
1. Ohjelman täytäntöönpanossa noudatetaan tarvittaessa vaiheittaista lähestymistapaa, kunnes 4 artiklassa säädetyt toimet on saatettu päätökseen. Komissio varmistaa koordinoidusti jäsenvaltioiden kanssa, että hankintapolitiikka mahdollistaa mahdollisimman laajan kilpailun, jotta voidaan edistää koko teollisen arvoketjun asianmukaista osallistumista sopimuksiin, jotka liittyvät 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen palvelujen tarjoamiseen tai 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen palvelujen hankintaan.
2. Tämän asetuksen 4 artiklassa säädetyt toimet pannaan täytäntöön useilla varainhoitoasetuksen ja tämän asetuksen 20 artiklassa vahvistettujen hankintaperiaatteiden mukaisesti tehtävillä sopimuksilla, jotka voivat olla muodoltaan käyttöoikeussopimuksia, tavaranhankintasopimuksia, palvelusopimuksia, rakennusurakkasopimuksia tai sekamuotoisia sopimuksia.
3. Tässä artiklassa tarkoitetut sopimukset tehdään käyttämällä joko suoraa tai välillistä hallinnointia, ja ne voidaan toteuttaa komission ja avaruusohjelmaviraston välisinä, varainhoitoasetuksen 165 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina toimielinten yhteisinä hankintoina, jolloin komissio toimii johtavana hankintaviranomaisena.
4. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun hankintapolitiikan ja tässä artiklassa tarkoitettujen sopimusten on oltava 9 artiklan 2 kohdassa ja 10 artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosäädösten mukaisia.
5. Jos tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun hankintalähestymistavan tuloksena tehdään käyttöoikeussopimuksia, kyseisissä käyttöoikeussopimuksissa on esitettävä turvallisten yhteyksien järjestelmän valtiollisen infrastruktuurin arkkitehtuuri, tehtävät, vastuut, rahoitusjärjestelmä ja riskien jakaminen unionin ja toimeksisaajien välillä ottaen huomioon 6 artiklan mukainen omistusjärjestely ja III luvun mukainen ohjelman rahoitus.
6. Jos käyttöoikeussopimusta ei tehdä, komissio varmistaa 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun tavoitteen optimaalisen toteuttamisen tekemällä tarvittaessa tavaranhankinta-, palvelu- tai rakennusurakkasopimuksen tai sekamuotoisen sopimuksen.
7. Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen valtiollisten palvelujen jatkuvuuden, jos tässä artiklassa tarkoitetut toimeksisaajat eivät pysty täyttämään velvoitteitaan.
8. Tässä artiklassa tarkoitettuja sopimuksia koskevat hankintamenettelyt voidaan tarvittaessa toteuttaa myös yhteishankintoina jäsenvaltioiden kanssa varainhoitoasetuksen 165 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
9. Tässä artiklassa tarkoitetuilla sopimuksilla on varmistettava erityisesti, että kaupalliseen infrastruktuuriin perustuvien palvelujen tarjoamisen yhteydessä säilytetään unionin keskeiset edut sekä 3 artiklassa tarkoitetut ohjelman yleiset ja erityiset tavoitteet. Kyseisiin sopimuksiin on sisällyttävä myös riittävät suojatoimet, joilla vältetään liiallisten korvausten maksaminen tässä artiklassa tarkoitetuille toimeksisaajalle, kilpailun vääristyminen, eturistiriidat, perusteeton syrjintä ja muut piilevät välilliset edut. Tällaisiin suojatoimiin voi sisältyä velvollisuus erottaa toisistaan valtiollisten ja kaupallisten palvelujen tarjoaminen, mukaan lukien vertikaalisesti integroituneesta operaattorista rakenteellisesti ja oikeudellisesti erillisen yhtiön perustaminen valtiollisten palvelujen tarjoamiseksi sekä avoimen, oikeudenmukaisen, kohtuullisen ja syrjimättömän käyttöoikeuden tarjoaminen kaupallisten palvelujen tarjoamiseen tarvittavaan infrastruktuuriin. Sopimuksissa on myös varmistettava, että 22 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät sopimusten koko keston ajan.
10. Jos valtiollisissa palveluissa ja kaupallisissa palveluissa käytetään yhteisiä alajärjestelmiä tai rajapintoja synergian varmistamiseksi, tässä artiklassa tarkoitetuissa sopimuksissa on myös määritettävä, mitkä kyseisistä rajapinnoista ja yhteisistä alajärjestelmistä ovat osa valtiollista infrastruktuuria, jotta voidaan varmistaa unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuusintressien suojaaminen.
20 artikla
Hankintaperiaatteet
1. Ohjelman mukaiset julkiset hankinnat toteutetaan varainhoitoasetuksessa vahvistettujen julkisia hankintoja koskevien sääntöjen mukaisesti.
2. Hankintaviranomaisen on ohjelmaa varten toteutettavissa julkisissa hankintamenettelyissä noudatettava seuraavia periaatteita, joilla täydennetään varainhoitoasetuksessa vahvistettuja periaatteita:
a) |
edistetään kaikissa jäsenvaltioissa kautta unionin ja koko toimitusketjussa kaikkien talouden toimijoiden, etenkin uusien tarjoajaehdokkaiden, startup-yritysten ja pk-yritysten mahdollisimman laajaa ja avointa osallistumista, myös kun tarjoajat käyttävät alihankintaa; |
b) |
varmistetaan todellinen kilpailu tarjouskilpailumenettelyssä ja vältetään mahdollisuuksien mukaan tukeutumista liiaksi yhteen toimittajaan, erityisesti kriittisten laitteiden ja palvelujen osalta, samalla kun otetaan huomioon teknologisen riippumattomuuden ja palvelujen jatkuvuuden tavoitteet; |
c) |
noudatetaan periaatteita, jotka koskevat vapaata pääsyä ja oikeudenmukaista kilpailua, avoimeen ja oikea-aikaiseen tiedottamiseen perustuvia tarjouskilpailuja sekä sovellettavien hankintasääntöjen ja -menettelyjen, valinta- ja myöntämisperusteiden ja muiden merkityksellisten tietojen selkeää ilmoittamista, jotta annetaan kaikille mahdollisille tarjoajille tasapuoliset toimintaedellytykset; |
d) |
suojellaan unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuutta ja yleistä etua, myös vahvistamalla unionin strategista autonomiaa, erityisesti teknologian osalta, suorittamalla riskinarviointeja ja toteuttamalla toimenpiteitä häiriöriskien lieventämiseksi esimerkiksi silloin, kun käytettävissä on vain yksi toimittaja; |
e) |
noudatetaan 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja yleisiä turvallisuusvaatimuksia ja edistetään unionin ja sen jäsenvaltioiden keskeisten turvallisuusetujen suojelemista; |
f) |
poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 167 artiklassa säädetään, käytetään tarvittaessa useita toimituslähteitä, jotta voidaan paremmin varmistaa ohjelman ja sen kustannusten ja aikataulun yleinen hallinta; |
g) |
edistetään palvelujen saatavuutta, jatkuvuutta ja luotettavuutta; |
h) |
parannetaan ulkoavaruuteen liittyvän toiminnan turvallisuutta ja kestävyyttä toteuttamalla asianmukaisia toimenpiteitä 8 artiklan säännösten mukaisesti; |
i) |
varmistetaan, että edistetään tehokkaasti kaikkien yhtäläisiä mahdollisuuksia sekä sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista ja sukupuoliulottuvuutta ja pyritään puuttumaan sukupuolijakauman epätasapainon syihin, kiinnittäen erityistä huomiota siihen, että varmistetaan sukupuolten tasapuolinen edustus arviointilautakunnissa. |
21 artikla
Alihankinta
1. Rohkaistakseen kaikkialla unionissa uusia tarjoajaehdokkaita, startup-yrityksiä sekä pk-yrityksiä ja niiden rajat ylittävää osallistumista ja tarjotakseen mahdollisimman laajan maantieteellisen kattavuuden samalla suojaten unionin autonomiaa, hankintaviranomaisen on pyydettävä, että tarjoaja teettää osan sopimuksen kohteesta alihankintana kilpailuttamalla asianmukaisilla alihankintatasoilla yrityksiä, jotka eivät kuulu tarjoajan kanssa samaan ryhmään.
2. Jos sopimuksen arvo on yli 10 miljoonaa euroa, hankintaviranomaisen on varmistettava, että vähintään 30 prosenttia sopimuksen arvosta teetetään alihankintana kilpailutuksen perusteella eri alihankinnan tasoilla yrityksissä, jotka eivät kuulu pääurakoitsijan ryhmään, jotta erityisesti varmistetaan pk-yritysten rajat ylittävä osallistuminen avaruusekosysteemiin.
3. Tarjoajan on perusteltava 1 kohdan mukaisen pyynnön toteuttamatta jättäminen tai poikkeaminen 2 kohdan mukaisesta prosenttiosuudesta.
4. Komissio ilmoittaa 47 artiklassa tarkoitetulle ohjelmakomitealle tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamisesta 20 päivän maaliskuuta 2023 jälkeen allekirjoitettujen sopimusten osalta.
22 artikla
Kelpoisuus- ja osallistumisedellytykset unionin operatiivisten järjestelmien turvallisuuden, eheyden ja häiriönsietokyvyn säilyttämistä varten
Ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä toteutettaviin myöntämismenettelyihin sovelletaan kelpoisuus- ja osallistumisedellytyksiä, jos se on tarpeen ja asianmukaista asetuksen (EU) 2021/696 24 artiklassa tarkoitettujen unionin operatiivisten järjestelmien turvallisuuden, eheyden ja häiriönsietokyvyn säilyttämiseksi, ottaen huomioon tavoite edistää unionin strategista autonomiaa, erityisesti teknologian osalta kaikissa keskeisissä teknologioissa ja arvoketjuissa, ja säilyttää samalla avoin talous.
23 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
Jos jokin kolmas maa osallistuu ohjelmaan kansainvälisen sopimuksen nojalla tehdyn päätöksen tai jonkin muun oikeudellisen välineen perusteella, kolmannen maan on myönnettävä toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, OLAFille ja tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat oikeudet ja valtuudet, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. OLAFin osalta tällaisiin oikeuksiin kuuluu asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 säädetty oikeus tehdä tutkimuksia, mukaan lukien paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset.
V LUKU
Ohjelman hallinnointi
24 artikla
Hallinnoinnin periaatteet
Ohjelman hallinnoinnin on perustuttava seuraaviin periaatteisiin:
a) |
tehtävien ja vastuiden selkeä jako ohjelman täytäntöönpanoon osallistuvien yhteisöjen välillä; |
b) |
soveltuvin osin hallintorakenteen tarkoituksenmukaisuuden varmistaminen ohjelman ja toimenpiteiden erityistarpeiden mukaan; |
c) |
ohjelman tiivis valvonta, mukaan lukien kaikkien yhteisöjen tiukka pitäytyminen suunnitelluissa kustannuksissa, aikataulussa ja suorituskyvyssä oman roolinsa ja niille annettujen tehtävien mukaisesti, tämän asetuksen mukaisesti; |
d) |
avoin ja kustannustehokas hallinta; |
e) |
palvelun jatkuvuus ja tarvittavan infrastruktuurin jatkuvuus, mukaan lukien turvallisuuden seuranta ja hallinta, sekä suojaaminen asiaan liittyviltä uhilta; |
f) |
ohjelman tarjoamien datan, tietojen ja palvelujen käyttäjien tarpeiden sekä asiaan liittyvän tieteellisen ja teknisen kehityksen järjestelmällinen ja jäsennelty huomioon ottaminen; |
g) |
jatkuvat riskien valvonta- ja vähentämistoimet. |
25 artikla
Jäsenvaltioiden tehtävät
1. Jäsenvaltiot voivat tarjota teknistä osaamistaan, tietotaitoaan ja apuaan erityisesti turvallisuuden alalla tai tarjoamalla tarvittaessa ja mahdollisuuksien mukaan ohjelman saataville dataa, tietoja, palveluita tai alueellaan sijaitsevaa infrastruktuuria.
2. Jäsenvaltioiden on mahdollisuuksien mukaan pyrittävä varmistamaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 (29) mukaisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiinsa kuuluvien asiaankuuluvien toimien johdonmukaisuus ja täydentävyys sekä valmiuksien yhteentoimivuus ohjelman kanssa.
3. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet ohjelman moitteettoman toiminnan varmistamiseksi.
4. Jäsenvaltiot voivat auttaa turvaamaan ja suojaamaan ohjelman edellyttämät taajuudet asianmukaisella tasolla.
5. Jäsenvaltiot ja komissio voivat tehdä yhteistyötä lisätäkseen ohjelman tarjoamien valtiollisten palvelujen käyttöönottoa.
6. Turvallisuuden alalla jäsenvaltioiden on suoritettava asetuksen (EU) 2021/696 42 artiklassa tarkoitetut tehtävät.
7. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava operatiiviset tarpeensa, jotta voidaan vahvistaa niiden valtiollisten palvelujen kapasiteetti ja tarkentaa niitä koskevat eritelmät. Niiden on myös neuvottava komissiota kaikissa toimivaltaansa kuuluvissa asioissa, erityisesti antamalla panoksensa täytäntöönpanosäädösten valmisteluun.
8. Komissio voi antaa rahoitusosuussopimuksilla erityistehtäviä jäsenvaltioiden organisaatioille, jos asianomainen jäsenvaltio on nimennyt tällaiset organisaatiot. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksellä rahoitusosuuksia koskevat päätökset rahoitusosuussopimusten osalta. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.
26 artikla
Komission tehtävät
1. Komissiolla on kokonaisvastuu ohjelman toteuttamisesta, myös turvallisuuden alalla, rajoittamatta kuitenkaan jäsenvaltioiden oikeuksia kansallisen turvallisuuden alalla. Komissio määrittää tämän asetuksen mukaisesti ohjelman painopisteet ja kehityksen asianmukaisesti vahvistettujen käyttäjävaatimusten mukaisesti ja valvoo ohjelman toteuttamista, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta muihin unionin toimintapolitiikkoihin.
2. Komissio varmistaa, että tehtävät ja vastuut jaetaan selkeästi ohjelmaan osallistuvien yhteisöjen välillä, ja koordinoi kyseisten yhteisöjen toimintaa. Komissio varmistaa myös, että kaikki yhteisöt, joille on annettu ohjelman toteuttamiseen liittyviä tehtäviä, suojaavat unionin etuja, takaavat unionin varojen moitteettoman hoidon ja noudattavat varainhoitoasetusta ja tätä asetusta.
3. Komissio tekee ja allekirjoittaa 19 artiklassa tarkoitetut sopimukset.
4. Komissio voi antaa ohjelmaan liittyviä välillisesti hallinnoitavia tehtäviä avaruusohjelmavirastolle ja ESAlle niille 27 ja 28 artiklassa säädettyjen tehtävien ja vastuiden mukaisesti. Helpottaakseen 3 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamista ja edistääkseen mahdollisimman tehokasta yhteistyötä komission, avaruusohjelmaviraston ja ESAn välillä komissio voi tehdä rahoitusosuussopimuksia kunkin yhteisön, joille tehtäviä on annettu, kanssa.
Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksellä rahoitusosuuksia koskevat päätökset rahoitusosuussopimusten osalta. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.
5. Komissio varmistaa valtiollisten palvelujen käyttöönoton ja käytön, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 19 artiklassa tarkoitettujen toimeksisaajien, avaruusohjelmaviraston tai muiden yhteisöjen, joille tehtäviä on annettu, tehtäviä. Se varmistaa ohjelman ja unionin muiden toimien ja ohjelmien välisen täydentävyyden, johdonmukaisuuden, synergian ja yhteydet.
6. Komissio varmistaa tarvittaessa ohjelman puitteissa toteutettavien toimien johdonmukaisuuden avaruusalalla unionin, kansallisella tai kansainvälisellä tasolla jo toteutettujen toimien kanssa. Se kannustaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, helpottaa niiden teknisten valmiuksien ja kehityksen yhteentoimivuutta avaruusalalla ja pyrkii, jos se on ohjelman kannalta oleellista, varmistamaan turvallisten yhteyksien järjestelmän johdonmukaisuuden kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien puitteissa kehitettyjen asiaankuuluvien toimien kanssa sekä kyseisten suunnitelmien puitteissa kehitettyjen valmiuksien yhteentoimivuuden.
7. Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille ja 47 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle ohjelmakomitealle hankintamenettelyjen arvioinnin väliaikaiset ja lopulliset tulokset sekä julkisten ja yksityisten yhteisöjen kanssa tehtävät sopimukset, mukaan lukien alihankintasopimukset.
27 artikla
Avaruusohjelmaviraston tehtävät
1. Avaruusohjelmaviraston omana tehtävänä on varmistaa turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan kautta valtiollisen infrastruktuurin ja valtiollisten palvelujen turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntä asetuksen (EU) 2021/696 V osaston II luvun mukaisesti.
2. Komissio antaa avaruusohjelmavirastolle, edellyttäen että sillä on toimintavalmiudet ja erityisesti riittävät henkilöstöresurssit, yhden tai useamman rahoitusosuussopimuksen nojalla seuraavat tehtävät:
a) |
ohjelman valtiollisen infrastruktuurin koko operatiivinen hallinnointi tai osa siitä; |
b) |
valtiollisen infrastruktuurin toiminnallisen turvallisuuden varmistaminen, mukaan lukien riski- ja uhka-analyysi, turvallisuuden seuranta, erityisesti teknisten eritelmien ja toiminnallisten menettelyjen määrittäminen, ja sen seuranta, että ne noudattavat 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja yleisiä turvallisuusvaatimuksia; |
c) |
valtiollisten palvelujen tarjoaminen erityisesti GOVSATCOM-keskittymän kautta; |
d) |
19 artiklassa tarkoitettujen sopimusten hallinnointi niiden tekemisen ja allekirjoittamisen jälkeen; |
e) |
valtiollisten palvelujen käyttäjiin liittyvien seikkojen yleisen tason koordinointi tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden, asiaankuuluvien unionin virastojen, EUH:n ja muiden yhteisöjen kanssa; |
f) |
sellaisten toimien toteuttaminen, jotka liittyvät ohjelman tarjoamien palvelujen käyttöönottoon käyttäjien keskuudessa vaikuttamatta niihin toimiin, joita toimeksisaajat toteuttavat 19 artiklassa tarkoitettujen sopimusten nojalla. |
3. Komissio voi yhden tai useamman rahoitusosuussopimuksen avulla antaa avaruusohjelmaviraston hoidettavaksi muita tehtäviä ohjelman tarpeiden perusteella.
4. Jos avaruusohjelmavirastolle annetaan tehtäviä, niiden toteuttamista varten on asetettava käyttöön asianmukaiset rahoitus- ja henkilöresurssit sekä hallinnolliset resurssit. Tätä varten komissio voi osoittaa osan avaruusohjelmavirastolle annettujen tehtävien toteuttamiseen tarkoitetusta talousarviosta tarvittavien henkilöresurssien rahoittamiseen.
5. Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdassa säädetään, ja edellyttäen, että komissio arvioi unionin etujen suojaamisen, avaruusohjelmavirasto voi antaa rahoitusosuussopimusten kautta tiettyjä toimia muiden yhteisöjen suoritettavaksi näiden toimivallan puitteissa komissioon sovellettavien välillisen hallinnoinnin edellytysten mukaisesti.
28 artikla
ESAn tehtävät
1. Edellyttäen, että unionin etua suojataan, ESAlle annetaan sen erityisalan puitteissa seuraavat tehtävät:
a) |
4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen kehittämis- ja validointitoimien ja asiaan liittyvien käyttöönottotoimien sekä 4 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetun kehittämisen valvonta, joka toteutetaan 19 artiklassa tarkoitettujen sopimusten puitteissa 26 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa rahoitusosuussopimuksissa sovittavien ehtojen ja edellytysten mukaisesti siten, että varmistetaan koordinointi ESAlle tämän artiklan nojalla annettujen tehtävien ja talousarvion sekä 16 artiklassa tarkoitetun mahdollisen ESAn rahoitusosuuden välillä; |
b) |
asiantuntemuksen antaminen komissiolle, myös ohjelman eritelmien laatimista ja sen teknisten näkökohtien täytäntöönpanoa varten; |
c) |
tuen antaminen 19 artiklan mukaisesti tehtyjen sopimusten arvioinnin osalta; |
d) |
tehtävät, jotka liittyvät 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuun EuroQCI:n avaruussegmenttiin ja siihen liittyvään maasegmenttiin. |
2. Komission tekemän arvioinnin perusteella ESAn hoidettavaksi voidaan antaa muita tehtäviä ohjelman tarpeiden perusteella edellyttäen, että ne eivät ole päällekkäisiä toisen yhteisön ohjelman yhteydessä suorittamien tehtävien kanssa ja että niillä pyritään parantamaan ohjelman toimien toteuttamisen tehokkuutta.
VI LUKU
Ohjelman turvallisuus
29 artikla
Turvallisuusperiaatteet
Ohjelmaan sovelletaan asetuksen (EU) 2021/696 33 artiklaa.
30 artikla
Turvallisuuden hallinnointi
1. Komissio varmistaa toimivaltansa puitteissa avaruusohjelmaviraston tuella korkeatasoisen turvallisuuden erityisesti seuraavissa kysymyksissä:
a) |
maa- ja avaruusinfrastruktuurin sekä palvelujen tarjoamisen suojaaminen erityisesti fyysisiltä tai kyberhyökkäyksiltä, datavirtojen häiriöt mukaan luettuina; |
b) |
teknologian siirtojen valvonta ja hallinta; |
c) |
hankitun pätevyyden ja osaamisen kehittäminen ja säilyttäminen unionissa; |
d) |
arkaluonteisten turvallisuusluokittelemattomien ja turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaaminen. |
2. Komissio kuulee neuvostoa ja jäsenvaltioita EuroQCI-infrastruktuurin kaikkien näkökohtien, erityisesti EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamiseen liittyvän QKD-palvelun, määrittelystä ja suunnittelusta.
EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamiseen tarkoitettujen salaustuotteiden arviointi ja hyväksyntä on suoritettava ottaen huomioon neuvoston ja jäsenvaltioiden rooli ja toimivalta.
Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta varmistaa turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntämenettelyssä, että käytetään ainoastaan hyväksyttyjä salaustuotteita.
3. Tämän artiklan 1 kohdan soveltamiseksi komissio varmistaa, että 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta valtiollisesta infrastruktuurista tehdään riski- ja uhka-analyysi. Kyseisen analyysin perusteella se määrittää täytäntöönpanosäädöksillä yleiset turvallisuusvaatimukset. Tässä yhteydessä komissio ottaa huomioon näiden vaatimusten vaikutukset valtiollisen infrastruktuurin moitteettomaan toimintaan, erityisesti kustannusten, riskinhallinnan ja aikataulun osalta, ja varmistaa, ettei yleinen turvallisuustaso heikenny eikä laitteiden toiminta vaarannu ja että kyberriskit otetaan huomioon. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
4. Ohjelmaan sovelletaan asetuksen (EU) 2021/696 34 artiklan 3–7 kohtaa. Tätä asetusta sovellettaessa asetuksen (EU) 2021/696 34 artiklassa olevalla ilmaisulla ’komponentti’ tarkoitetaan ’valtiollista infrastruktuuria’, valtiolliset palvelut mukaan lukien, ja kaikkia viittauksia asetuksen (EU) 2021/696 34 artiklan 2 kohtaan pidetään viittauksina tämän artiklan 3 kohtaan.
31 artikla
Käytettävän järjestelmän ja palvelujen turvallisuus
Jos järjestelmän käyttö tai valtiollisten palvelujen tarjoaminen saattaa vaikuttaa unionin tai sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen, sovelletaan päätöksessä (YUTP) 2021/698 vahvistettuja menettelyjä.
32 artikla
Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntäviranomainen
Avaruusohjelmaviraston yhteyteen asetuksen (EU) 2021/696 72 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla perustettu turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta on ohjelman valtiollisen infrastruktuurin ja siihen liittyvien valtiollisten palvelujen turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntäviranomainen.
33 artikla
Turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnän yleiset periaatteet
Ohjelmaan liittyvät turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimet on toteutettava asetuksen (EU) 2021/696 37 artiklan a–j alakohdassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Tätä asetusta sovellettaessa asetuksen (EU) 2021/696 37 artiklassa olevalla ilmaisulla ’komponentti’ tarkoitetaan ’valtiollista infrastruktuuria’ ja kaikkia viittauksia asetuksen (EU) 2021/696 34 artiklan 2 kohtaan pidetään viittauksina tämän asetuksen 27 artiklan 2 kohtaan.
34 artikla
Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan tehtävät ja kokoonpano
1. Ohjelmaan sovelletaan asetuksen (EU) 2021/696 38 artiklaa, lukuun ottamatta 2 kohdan c–f alakohtaa ja 3 kohdan b alakohtaa, ja 39 artiklaa.
2. Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnalla on 1 kohdassa tarkoitettujen tehtävien lisäksi seuraavat tehtävät:
a) |
se tarkastelee kaikkia turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntään liittyviä asiakirjoja ja hyväksyy ne, lukuun ottamatta asiakirjoja, joiden hyväksyminen kuuluu 30 artiklan 3 kohdan nojalla komissiolle; |
b) |
se antaa toimivaltansa puitteissa neuvoja komissiolle 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen säädösten tekstiluonnosten laadinnassa, myös turvallisuusmenettelyjen vahvistamisessa, ja antaa lopullisen kantansa sisältävän lausunnon; |
c) |
se tarkastelee asetuksen (EU) 2021/696 37 artiklan h alakohdassa tarkoitetun valvontamenettelyn mukaisesti laadittua turvallisuusriskinarviointia ja tämän asetuksen 30 artiklan 3 kohdan mukaisesti laadittua riski- ja uhka-analyysiä, hyväksyy ne ja toimii yhteistyössä komission kanssa riskinvähentämistoimenpiteiden laatimiseksi. |
3. Sen lisäksi, mitä 1 kohdassa säädetään, ainoastaan valtiolliseen infrastruktuuriin ja palveluihin osallistuvien toimeksisaajien edustajat voidaan poikkeuksellisesti kutsua osallistumaan tarkkailijoina turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan kokouksiin kyseisiin toimeksisaajiin suoraan liittyvissä asioissa. Toimeksisaajien osallistumista koskevat järjestelyt ja edellytykset vahvistetaan turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan työjärjestyksessä.
35 artikla
Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan äänestyssäännöt
Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan äänestyssääntöihin sovelletaan asetuksen (EU) 2021/696 40 artiklaa.
36 artikla
Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan päätösten tiedoksi antaminen ja niiden vaikutukset
1. Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan päätöksiin sovelletaan asetuksen (EU) 2021/696 41 artiklan 1–4 kohtaa. Tätä asetusta sovellettaessa asetuksen (EU) 2021/696 41 artiklassa olevalla ilmaisulla ’komponentti’ tarkoitetaan ’valtiollista infrastruktuuria’.
2. Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan työskentelyaikataulu ei saa haitata 41 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin työohjelmiin sisältyville toimille asetettua aikataulua.
37 artikla
Jäsenvaltioiden tehtävät turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnässä
Ohjelmaan sovelletaan asetuksen (EU) 2021/696 42 artiklaa.
38 artikla
Turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaaminen
1. Ohjelmaan liittyviin turvallisuusluokiteltuihin tietoihin sovelletaan asetuksen (EU) 2021/696 43 artiklaa.
2. Jollei turvallisuusluokiteltujen tietojen turvallisuudesta ja vaihdosta unionin toimielinten ja ESA:n välillä tehdyssä sopimuksessa toisin määrätä, ESA voi tuottaa EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja sille 28 artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla annettujen tehtävien yhteydessä.
VII LUKU
Kansainväliset suhteet
39 artikla
Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen osallistuminen ohjelmaan
1. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehdyissä kolmannen maan osallistumista johonkin unionin ohjelmaan koskevissa erityissopimuksissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti ohjelmaan voivat osallistua EFTAn jäsenet, jotka ovat ETA:n jäseniä, sekä seuraavat kolmannet maat:
a) |
unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettujen erityisten edellytysten mukaisesti; |
b) |
Euroopan naapuruuspolitiikan maat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettujen erityisten edellytysten mukaisesti; |
c) |
muut kuin a ja b alakohdassa tarkoitetut kolmannet maat. |
2. Kansainväliset järjestöt voivat osallistua ohjelmaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehtyjen asiaankuuluvien sopimusten mukaisesti.
3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetussa erityisessä sopimuksessa
a) |
varmistetaan asianmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä; |
b) |
vahvistetaan ohjelmiin ja niiden hallintokustannuksiin osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien laskentatapa; |
c) |
ei anneta kolmannelle maalle tai kansainväliselle järjestölle unionin ohjelmaa koskevaa päätösvaltaa; |
d) |
taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan. |
4. Rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdassa säädettyjen edellytysten soveltamista komissio voi turvallisuuden varmistamiseksi vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä lisävaatimuksia kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen ohjelmaan osallistumiselle siinä määrin kuin se on yhteensopivaa 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen voimassa olevien sopimusten kanssa.
Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
40 artikla
Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen mahdollisuus käyttää valtiollisia palveluja
Kolmannet maat tai kansainväliset järjestöt voivat saada pääsyn valtiollisiin palveluihin edellyttäen, että ne:
a) |
tekevät Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan mukaisesti sopimuksen, jossa vahvistetaan valtiollisiin palveluihin pääsyä koskevat ehdot; |
b) |
täyttävät asetuksen (EU) 2021/696 43 artiklan 1 kohdan vaatimukset. |
Tätä asetusta sovellettaessa asetuksen (EU) 2021/696 43 artiklan 1 kohdassa olevia viittauksia ’ohjelmaan’ pidetään viittauksina tällä asetuksella perustettuun ’ohjelmaan’.
VIII LUKU
Ohjelmasuunnittelu, seuranta, arviointi ja valvonta
41 artikla
Ohjelmasuunnittelu, seuranta ja raportointi
1. Ohjelma toteutetaan varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitetuilla työohjelmilla. Työohjelmissa on esitettävä toimet ja niihin liittyvät määrärahat, joita ohjelman tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, sekä tarvittaessa rahoitusta yhdistäviä toimia varten varattu kokonaismäärä. Työohjelmilla täydennetään asetuksen (EU) 2021/696 100 artiklassa tarkoitettuja GOVSATCOM-komponentin työohjelmia.
Komissio hyväksyy työohjelmat täytäntöönpanosäädöksillä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 47 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
2. Indikaattorit, joiden avulla raportoidaan ohjelman edistymisestä 3 artiklassa tarkoitettujen yleisten ja erityistavoitteiden saavuttamisessa, esitetään liitteessä.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 45 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä tarvittaessa indikaattoreiden osalta sekä täydennetään tätä asetusta säännöksillä, jotka koskevat seuranta- ja arviointikehyksen luomista.
4. Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 46 artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on tarpeen erittäin kiireellisissä tapauksissa.
5. Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että ohjelman toteuttamisen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti.
Sitä varten unionin rahoituksen saajille ja tarvittaessa jäsenvaltioille on asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset.
6. Sovellettaessa 2 kohtaa unionin varojen saajien on annettava asianmukaiset tiedot. Tulosten tarkistamiseen tarvittavat tiedot on kerättävä tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti.
42 artikla
Arviointi
1. Komissio suorittaa ohjelman arvioinnit oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa.
2. Komissio ilmoittaa viimeistään 21 päivänä maaliskuuta 2024 ja sen jälkeen joka vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle ohjelman täytäntöönpanon alkuvaihetta koskevista tärkeimmistä havainnoista, mukaan lukien määrittelytoimien loppuun saattaminen, käyttäjien tarpeiden vahvistaminen ja täytäntöönpanosuunnitelmat sekä asiaankuuluvien sidosryhmien näkemykset unionin ja kansallisella tasolla.
3. Komissio arvioi ohjelman toteuttamista 30 päivään kesäkuuta 2026 mennessä 3 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden pohjalta. Tätä varten komissio arvioi
a) |
ohjelmassa tarjottavien turvallisten yhteyksien järjestelmän ja palveluiden tuloksia, erityisesti lyhyttä vasteaikaa, luotettavuutta, riippumattomuutta ja maailmanlaajuista saatavuutta; |
b) |
hallinto- ja täytäntöönpanomalleja ja niiden tehokkuutta; |
c) |
ohjelman käyttäjien tarpeiden kehitystä ja yhteiskäyttöä; |
d) |
ohjelman synergiaa ja täydentävyyttä muiden unionin ohjelmien, erityisesti unionin avaruusohjelman GOVSATCOM- ja muiden komponenttien kanssa; |
e) |
käytettävissä olevien valmiuksien, innovaatioiden ja uuden teknologian kehittymistä avaruusekosysteemissä; |
f) |
startup-yritysten ja pk-yritysten osallistumista kaikkialla unionissa; |
g) |
ohjelman ympäristövaikutuksia ottaen huomioon 8 artiklassa säädetyt perusteet; |
h) |
mahdollisia kustannusten ylityksiä, hankkeen määräaikojen noudattamisen oikea-aikaisuutta sekä ohjelman hallinnon ja hallinnoinnin vaikuttavuutta; |
i) |
ohjelman toimien vaikuttavuutta, tehokkuutta, merkityksellisyyttä, johdonmukaisuutta ja unionin tasolla saatavaa lisäarvoa. |
Arviointiin liitetään tarvittaessa asianmukainen ehdotus.
4. Ohjelman arvioinnissa otetaan huomioon asetuksen (EU) 2021/696 102 artiklan mukaisesti tehdyn GOVSATCOM-komponentin arvioinnin tulokset.
5. Komissio toimittaa arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.
6. Tämän asetuksen täytäntöönpanoon osallistuvien yhteisöjen on toimitettava komissiolle data ja tiedot, joita tarvitaan 1 kohdassa tarkoitettua arviointia varten.
7. Avaruusohjelmavirasto antaa kahden vuoden kuluttua täyden toimintavalmiuden saavuttamisesta ja joka toinen vuosi sen jälkeen asiaankuuluvia sidosryhmiä kuultuaan markkinaraportin ohjelman vaikutuksista unionin kaupallisen satelliittiteollisuuden tuotantoketjun alku- ja loppupään yrityksiin, jotta voidaan varmistaa mahdollisimman vähäinen vaikutus kilpailuun ja säilyttää innovointikannustimet.
43 artikla
Tarkastukset
Henkilöiden tai yhteisöjen, mukaan lukien muut kuin unionin toimielinten tai elinten valtuuttamat henkilöt ja yhteisöt, tekemät unionin rahoitusosuuden käyttöä koskevat tarkastukset muodostavat yleisen varmuuden perustan varainhoitoasetuksen 127 artiklan mukaisesti.
44 artikla
Henkilötietojen ja yksityisyyden suoja
Tässä asetuksessa säädettyjen tehtävien ja toimien suorittamiseen liittyvässä henkilötietojen käsittelyssä noudatetaan henkilötietojen suojaan sovellettavaa lainsäädäntöä, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksia (EU) 2016/679 (30) ja (EU) 2018/1725 (31), avaruusohjelmaviraston suorittamat tehtävät ja toimet mukaan luettuina.
IX LUKU
Delegoidut säädökset ja täytäntöönpanosäädökset
45 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.
2. Siirretään komissiolle 8 artiklan 4 kohdassa ja 41 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä 31 päivään joulukuuta 2028 saakka.
3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 8 artiklan 4 kohdassa ja 41 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4. Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.
5. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
6. Edellä olevan 8 artiklan 4 kohdan tai 41 artiklan 3 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
46 artikla
Kiireellinen menettely
1. Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä.
2. Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 45 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen välittömästi sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.
47 artikla
Komiteamenettely
1. Komissiota avustaa asetuksen (EU) 2021/696 107 artiklalla perustettu ohjelmakomitea GOVSATCOM-kokoonpanossa. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
Tämän asetuksen 5 artiklan 3 kohdassa ja 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosäädösten hyväksymistä varten tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu ohjelmakomitea kokoontuu asetuksen (EU) 2021/696 107 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetussa turvallisuuskokoonpanossa.
Tämän asetuksen 9 artiklan 2 kohdassa ja 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosäädösten hyväksymistä varten ohjelmakomitea on otettava asianmukaisesti mukaan asetuksen (EU) 2021/696 107 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetussa turvallisuuskokoonpanossaan.
2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.
3. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
4. Jos ohjelmakomitea ei anna lausuntoa tämän asetuksen 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua täytäntöönpanosäädöstä koskevasta ehdotuksesta, komissio ei hyväksy ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi, ja tällöin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklan 4 kohdan kolmatta alakohtaa.
X LUKU
Siirtymä- ja loppusäännökset
48 artikla
Tiedotus, viestintä ja julkisuus
1. Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava kyseisen rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys, erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia, tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa eri kohderyhmille, mukaan lukien tiedotusvälineet ja suuri yleisö.
2. Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat ohjelmaa, ohjelman nojalla toteutettuja toimia ja saavutettuja tuloksia.
3. Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia prioriteetteja koskevaa yhteisötiedotusta sikäli kuin kyseiset prioriteetit liittyvät 3 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin.
49 artikla
Palvelujen jatkuvuus vuoden 2027 jälkeen
Unionin talousarvioon voidaan 3 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavien kulujen kattamiseksi tarvittaessa sisällyttää määrärahoja myös vuoden 2027 jälkeen, jotta voidaan hallinnoida toimia, joita ei ole saatu päätökseen ohjelman päättymiseen mennessä, sekä sellaisten kulujen kattamiseksi, jotka liittyvät kriittisiin toiminnallisiin toimiin ja kriittisten palvelujen tarjoamiseen.
50 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 15 päivänä maaliskuuta 2023.
Euroopan parlamentin puolesta
Puhemies
R. METSOLA
Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja
J. ROSWALL
(1) Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 14. helmikuuta 2023 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 7. maaliskuuta 2023.
(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/696, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2021, unionin avaruusohjelman ja Euroopan unionin avaruusohjelmaviraston perustamisesta sekä asetusten (EU) N:o 912/2010, (EU) N:o 1285/2013 ja (EU) N:o 377/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU kumoamisesta (EUVL L 170, 12.5.2021, s. 69).
(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2022/2481, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, digitaalinen vuosikymmen 2030 -ohjelman perustamisesta (EUVL L 323, 19.12.2022, s. 4).
(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/1972, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, eurooppalaisesta sähköisen viestinnän säännöstöstä (EUVL L 321, 17.12.2018, s. 36).
(5) EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28.
(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/695, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2021, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti Eurooppa” perustamisesta, sen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen vahvistamisesta sekä asetusten (EU) N:o 1290/2013 ja (EU) N:o 1291/2013 kumoamisesta (EUVL L 170, 12.5.2021, s. 1).
(7) Neuvoston päätös (EU) 2021/764, annettu 10 päivänä toukokuuta 2021, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti Eurooppa” täytäntöönpanoa koskevan erityisohjelman perustamisesta ja päätöksen 2013/743/EU kumoamisesta (EUVL L 167 I, 12.5.2021, s. 1).
(8) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/694, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2021, Digitaalinen Eurooppa -ohjelman perustamisesta ja päätöksen (EU) 2015/2240 kumoamisesta (EUVL L 166, 11.5.2021, s. 1).
(9) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/947, annettu 9 päivänä kesäkuuta 2021, naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa perustamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 466/2014/EU, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1601 ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 480/2009 kumoamisesta (EUVL L 209, 14.6.2021, s. 1).
(10) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1153, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2021, Verkkojen Eurooppa -välineestä ja asetusten (EU) N:o 1316/2013 ja (EU) N:o 283/2014 kumoamisesta (EUVL L 249, 14.7.2021, s. 38).
(11) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/697, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2021, Euroopan puolustusrahaston perustamisesta ja asetuksen (EU) 2018/1092 kumoamisesta (EUVL L 170, 12.5.2021, s. 149).
(12) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).
(13) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).
(14) Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2988/95, annettu 18 päivänä joulukuuta 1995, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta (EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1).
(15) Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).
(16) Neuvoston asetus (EU) 2017/1939, annettu 12 päivänä lokakuuta 2017, tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa (EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1).
(17) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/1371, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2017, unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin (EUVL L 198, 28.7.2017, s. 29).
(18) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 243/2012/EU, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2012, monivuotisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustamisesta (EUVL L 81, 21.3.2012, s. 7).
(19) Neuvoston päätös 2010/427/EU, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2010, Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta (EUVL L 201, 3.8.2010, s. 30).
(20) Neuvoston päätös (YUTP) 2021/698, annettu 30 päivänä huhtikuuta 2021, unionin turvallisuuteen mahdollisesti vaikuttavien unionin avaruusohjelman yhteydessä käyttöön otettujen, toimivien ja käytettyjen järjestelmien ja palvelujen turvallisuudesta sekä päätöksen 2014/496/YUTP kumoamisesta (EUVL L 170, 12.5.2021, s. 178).
(21) Neuvoston päätös 2013/488/EU, annettu 23 päivänä syyskuuta 2013, EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevista turvallisuussäännöistä (EUVL L 274, 15.10.2013, s. 1).
(22) Komission päätös (EU, Euratom) 2015/444, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2015, EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevista säännöistä (EUVL L 72, 17.3.2015, s. 53).
(23) Neuvoston päätös (EU) 2021/1764, annettu 5 päivänä lokakuuta 2021, merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin, mukaan lukien suhteet Euroopan unionin sekä Grönlannin ja Tanskan kuningaskunnan välillä (päätös merentakaisten alueiden, Grönlanti mukaan luettuna, assosiaatiosta) (EUVL L 355, 7.10.2021, s. 6).
(24) EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.
(25) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä(EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).
(26) Neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2093, annettu 17 päivänä joulukuuta 2020, vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11).
(27) Neuvoston direktiivi 2008/114/EY, annettu 8 päivänä joulukuuta 2008, Euroopan elintärkeän infrastruktuurin määrittämisestä ja nimeämisestä sekä arvioinnista, joka koskee tarvetta parantaa sen suojaamista (EUVL L 345, 23.12.2008, s. 75).
(28) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).
(29) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).
(30) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).
(31) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).
LIITE
OHJELMAN ARVIOINNISSA KÄYTETTÄVÄT INDIKAATTORIT
Ohjelmaa seurataan tarkasti sellaisten indikaattoreiden perusteella, joilla pyritään mittaamaan, missä määrin ohjelman erityistavoitteet on saavutettu. Seurannan tarkoituksena on hallinnollisten rasitteiden ja kustannusten minimoiminen. Tätä varten kerätään tietoja seuraavista avainindikaattoreista:
1. |
3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa vahvistettu yleistavoite
|
2. |
3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu yleistavoite
|
3. |
3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa vahvistettu erityistavoite
|
4. |
3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa vahvistettu erityistavoite
|
5. |
3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu erityistavoite:
|
6. |
3 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettu erityistavoite
|
7. |
3 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettu erityistavoite
|
8. |
3 artiklan 2 kohdan f alakohdassa vahvistettu erityistavoite
|
9. |
3 artiklan 2 kohdan g alakohdassa vahvistettu erityistavoite
|
10. |
3 artiklan 2 kohdan h alakohdassa vahvistettu erityistavoite
|
11. |
3 artiklan 2 kohdan i alakohdassa vahvistettu erityistavoite
|
Tämän säädöksen osalta on annettu kaksi lausumaa, jotka ovat saatavilla virallisessa lehdessä EUVL C 101, 17.3.2023, s. 1 ja seuraavasta linkistä: ….