EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32005R0355
Commission Regulation (EC) No 355/2005 of 28 February 2005 amending Regulation (EEC) No 2676/90 determining Community methods for the analysis of wines
Komisjoni määrus (EÜ) nr 355/2005, 28. veebruar 2005, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2676/90, millega nähakse ette ühenduse veinianalüüsi meetodid
Komisjoni määrus (EÜ) nr 355/2005, 28. veebruar 2005, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2676/90, millega nähakse ette ühenduse veinianalüüsi meetodid
ELT L 56, 2.3.2005, p. 3–7
(ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV) Dokument on avaldatud eriväljaandes
(BG, RO)
ELT L 306M, 15.11.2008, p. 121–125
(MT)
No longer in force, Date of end of validity: 31/07/2009; mõjud tunnistatud kehtetuks 32009R0606
2.3.2005 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 56/3 |
KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 355/2005,
28. veebruar 2005,
millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2676/90, millega nähakse ette ühenduse veinianalüüsi meetodid
EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 46 lõiget 3,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Veini alkoholisisalduse mahuprotsendi mõõtmismeetod elektroonilise tihedusmõõturiga on kinnitatud vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud kriteeriumidele. Kõnealuse uue meetodi kirjelduse kiitis Rahvusvahelise Veiniameti (OIV) Üldkogu heaks 2000. aastal. |
(2) |
Kõnealuse mõõtmismeetodi kasutamine võimaldab tagada veini alkoholisisalduse mahuprotsendi tõhusamat kontrolli ning vältida vähemtäpsete kontrollimeetodite kasutamise tõttu tekkivaid vaidlusi. |
(3) |
Kõnesoleva meetodi võrdväärsuse tunnustamiseks komisjoni määruse (EMÜ) nr 2676/90 (2) lisa 3. peatükis kirjeldatud meetoditega ei ole enam vajadust ning artikli 3 lõige 2 tuleb seetõttu välja jätta. Lisaks tuleks nimetatud määruse lisa 3. peatükki lisada kõnesoleva meetodi ajakohastatud kirjeldus koos katsete teel saadud väärtustega seda meetodit kinnitavate näitajate kohta. |
(4) |
Seetõttu tuleks määrust (EMÜ) nr 2676/90 vastavalt muuta. |
(5) |
Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Määrust (EMÜ) nr 2676/90 muudetakse järgmiselt.
1. |
Artikli 3 lõige 2 jäetakse välja. |
2. |
Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
Artikkel 2
Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
Brüssel, 28. veebruar 2005
Komisjoni nimel
komisjoni liige
Mariann FISCHER BOEL
(1) EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.
(2) EÜT L 272, 3.10.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 128/2004 (ELT L 19, 27.1.2004, lk 3).
LISA
Määruse (EMÜ) nr 2676/90 lisa “Alkoholisisalduse mahuprotsent” 3. peatükki muudetakse järgmiselt.
1) |
Lõike 2 punkt 2.2 asendatakse järgmise tekstiga:
|
2) |
Lõike 4 pealkiri asendatakse järgmise pealkirja ja alapealkirjaga: “4. VÕRDLUSMEETODID
|
3) |
Lõike 4b pealkiri asendatakse järgmise pealkirjaga: “4.B. Veini alkoholisisalduse mahuprotsendi määramine hüdrostaatilise kaaluga”. |
4) |
Lõike 4–B järele lisatakse järgmine lõik 4–C: “4.C. Veini alkoholisisalduse mahuprotsendi määramine sageduse ostsillaatorit kasutava elektroonilise tihedusmõõturiga 1. Mõõtmismeetod 1.1. Pealkiri ja sissejuhatus Veini alkoholisisalduse mahuprotsenti tuleb mõõta enne veini turustamist nimelt märgistamiseeskirjade järgimiseks. Alkoholisisalduse mahuprotsendi definitsioon on määratletud käesoleva peatüki lõikes 1. 1.2. Eesmärk ja kohaldamisala Kirjeldatud mõõtmismeetod on elektrooniline tiheduse mõõtmine sageduse ostsillaatoriga. Kehtivate õigusnormide kohaselt on katsetemperatuuriks kehtestatud 20 °C. 1.3. Põhimõte ja määratlus Meetodi põhimõte seisneb esiteks veini destilleerimises püsival mahul. Destilleerimismeetodit kirjeldatakse käesoleva peatüki lõikes 3. Destilleerimine võimaldab eemaldada mittelenduvad ained. Alkoholisisalduse mahuprotsent hõlmab etanooli homolooge ning estrites seotud etanooli ja etanooli homolooge, sest need sisalduvad destillaadis. Teiseks mõõdetakse saadud destillaadi tihedust. Teatud kindlal temperatuuril võrdub vedeliku tihedus selle massi ja mahu suhtega: ρ = m/V, veini puhul tähistatakse seda g/ml. Sellise alkoholi vesilahuse nagu destillaadi puhul on temperatuure teades tabelite abil võimalik määrata tihedusele vastavat alkoholisisaldust. See alkoholisisaldus vastab veini alkoholisisaldusele (destilleerimine püsival mahul). Käesoleva meetodi järgi mõõdetakse destillaadi tihedust sageduse ostsillaatoriga elektroonilise tiheduse mõõtmise teel. Põhimõte seisneb elektromagnetiliselt ergastatud proovi sisaldava katseklaasi võnkeperioodi mõõtmises. Siis arvutatakse tihedust, mis seondub võnkeperioodiga, järgmise valemi kaudu:
See suhe väljendub kujul ρ = A T2 – B (2); esineb seega lineaarne suhe tiheduse ja perioodi ruudu vahel. Konstandid A ja B on iga ostsillaatori puhul spetsiifilised ning neid hinnatakse teadaoleva tihedusega vedelike perioodi mõõtmise teel. 1.4. Reaktiivid ja saadused 1.4.1. Võrdlusvedelikud Tihedusmõõturi seadistamiseks kasutatakse kahte võrdlusvedelikku. Võrdlusvedelike tihedus peab hõlmama mõõdetavate destillaatide tihedust. Soovitatav on üle 0,01000 g/ml tiheduse erinevus võrdlusvedelike vahel. Nende tihedus peab olema teada alla +/– 0,00005 g/ml mõõtemääramatusega temperatuuril 20,00 +/– 0,05 °C. Veini alkoholisisalduse mahuprotsendi mõõtmiseks elektroonilise tihedusmõõturiga kasutatakse võrdlusvedelikeks:
1.4.2. Puhastus- ja kuivatusained
1.5. Seadmed 1.5.1. Sageduse ostsillaatoriga elektrooniline tihedusmõõtur Elektrooniline tihedusmõõtur sisaldab:
Tihedusmõõtur asetatakse täiesti stabiilsele ning vibratsioonidest isoleeritud alusele. 1.5.2. Mõõteküveti temperatuuri kontrollimine Mõõtetoru asub suletud kontrollitava temperatuuriga anumas. Temperatuuri püsivus peab olema parem kui +/– 0,02 °C. Kui tihedusmõõtur seda võimaldab, tuleb kontrollida mõõteküveti temperatuuri, kuna see mõjutab oluliselt määratluste tulemusi. 10 % alkoholisisalduse mahuprotsendiga alkoholi vesilahuse tihedus on 0,98471 g/ml temperatuuril 20 °C ning 0,98447 g/ml temperatuuril 21 °C, või erineb 0,00024 g/ml. Katsetemperatuuriks on kehtestatud 20 °C. Mõõteküveti temperatuuri mõõdetakse alla 0,01 °C täpsusega ning riiklike etalonidega vastavuses olevate termomeetriga. See peab tagama temperatuuri mõõtmise alla +/– 0,07 °C mõõtemääramatusega. 1.5.3. Seadme kalibreerimine Seade tuleb enne selle esmakordset kasutamist kalibreerida, seejärel iga kuue kuu tagant või siis, kui kontroll ei anna rahuldavat tulemust. Eesmärgiks on kasutada konstantide A ja B arvutamiseks kahte võrdlusvedelikku (vt suhe (2)). Kalibreerimise praktilisel teostamisel juhinduge seadme kasutusjuhendist. Põhimõtteliselt teostatakse kalibreerimine kuiva õhu (võtta arvesse õhurõhku) ja väga puhta veega (kahekordselt destilleeritud ja/või väga suure eritakistusega > 18 MΩ mikrofiltreeritud vesi). 1.5.4. Kalibratsiooni kontrollimine Kalibratsiooni kontrollimiseks mõõdetakse võrdlusvedelike tihedust. Iga päev kontrollitakse õhu tihedust. Kui teoreetilise tiheduse ja täheldatud tiheduse vaheline erinevus on üle 0,00008 g/ml, võib see tähendada, et toru on ummistunud. Sel juhul tuleb toru puhastada. Pärast puhastamist kontrollitakse õhu tihedust uuesti, kui see kontrollimine ei anna rahuldavat tulemust, tuleb seadet reguleerida. Kontrollitakse ka vee tihedust, kui teoreetilise tiheduse ja täheldatud tiheduse vaheline erinevus on üle 0,00008 g/ml, reguleeritakse seadet. Kui mõõteküveti temperatuuri on raske kontrollida, on võimalik kontrollida otse ühe alkoholi vesilahuse tihedust, mille alkoholisisalduse mahuprotsent on võrreldav kahe analüüsitud destillaadi mahuprotsendiga. 1.5.5. Kontroll Kui ühe võrdlusvedeliku teoreetilise tiheduse (mis on teada +/– 0,00005 g/ml mõõtemääramatusega) ja mõõdetud tiheduse vaheline erinevus on üle 0,00008 g/ml, tuleb kontrollida mõõteküveti temperatuuri. 1.6. Proovivõtt ja proovide ettevalmistamine (vt käesoleva peatüki punkti 3 “Destillaadi saamine”) 1.7. Töö käik Kui destillaat on saadud, mõõdetakse tihedusmõõturiga selle tihedust või alkoholisisalduse mahuprotsenti. Mõõtmise teostaja kontrollib, kas mõõteküveti temperatuur on stabiilne. Tihedusmõõturi küvetis olev destillaat ei tohi sisaldada õhumulle ning peab olema ühtlane. Kui õhumullide puudumise kontrollimiseks kasutatakse valgustussüsteemi, kustutada see kiiresti pärast kontrollimist, sest lambist tekkiv soojus mõjutab mõõtmistemperatuuri. Kui seade annab üksnes perioodi, arvutatakse tihedust konstantide A ja B abil (vt 1.3). Kui seade ei anna otseselt alkoholisisalduse mahuprotsenti, saadakse tihedust teades see alkoholisisalduse mahuprotsent tabelite abil. 1.8. Tulemuste väljendamine Veini alkoholisisalduse mahuprotsent on destillaadi kohta saadud alkoholisisalduse mahuprotsent. Seda väljendatakse kujul “% vol.” Kui temperatuuritingimusi ei järgita, tuleb teha parandus selle väljendamiseks 20 °C temperatuuril. Tulemus antakse kahe kümnendarvuga. 1.9. Märkused Mõõteküvetti sisestatud maht peab olema piisavalt suur, et vältida eelmise prooviga põhjustatud võimalikku saastamist. Seega tuleb teostada vähemalt kaks määratlust. Kui need ei anna korratavuse piirnormi sisse jäävaid tulemusi, tuleb teostada kolmas määramine. Üldjuhul on kahe viimase määramise tulemused ühtlased ning esimene väärtus jäetakse välja. 1.10. Täpsus Proovide puhul, mille alkoholisisalduse mahuprotsent on 4 ja 18 % vahel:
2. Laboritevaheline katse. Täiendav tõelevastavus ja täpsus Meetodi tulemuslikkuse omadused, mis on esitatud lõikes 1.10, pärinevad laboritevahelisest katsest, mille viisid kooskõlas rahvusvaheliselt kehtestatud protseduuridega läbi 11 laboratooriumi 6 proovi kohta. Kõiki üksikasjalikke andmeid ning selles katses teostatud korratavuse ja reprodutseeritavuse arvutusi kirjeldatakse Rahvusvahelise Veiniameti analüüsimeetodite rahvusvahelise käsiraamatu peatükis “ALKOHOLISISALDUS MAHUPROTSENTIDES” (punkt 4.B.2) – (2004. aasta väljaanne).” |