EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32022R1630
Commission Implementing Regulation (EU) 2022/1630 of 21 September 2022 establishing measures for the containment of Grapevine flavescence dorée phytoplasma within certain demarcated areas
Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1630 av den 21 september 2022 om åtgärder för att innesluta Grapevine flavescence dorée phytoplasma inom vissa avgränsade områden
Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1630 av den 21 september 2022 om åtgärder för att innesluta Grapevine flavescence dorée phytoplasma inom vissa avgränsade områden
C/2022/6645
EUT L 245, 22.9.2022, p. 27–44
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
22.9.2022 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 245/27 |
KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/1630
av den 21 september 2022
om åtgärder för att innesluta Grapevine flavescence dorée phytoplasma inom vissa avgränsade områden
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 av den 26 oktober 2016 om skyddsåtgärder mot växtskadegörare, ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 228/2013, (EU) nr 652/2014 och (EU) nr 1143/2014 samt om upphävande av rådets direktiv 69/464/EEG, 74/647/EEG, 93/85/EEG, 98/57/EG, 2000/29/EG, 2006/91/EG och 2007/33/EG (1), särskilt artikel 28.1 d och e och 28.2, och
av följande skäl:
(1) |
I del B i bilaga II till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2072 (2) fastställs en förteckning över EU-karantänskadegörare som har påvisats inom unionens område. |
(2) |
Grapevine flavescence dorée phytoplasma (den angivna skadegöraren) har tagits upp i den förteckningen, eftersom det är känt att den förekommer i vissa delar av unionens territorium och har en betydande påverkan på växter av Vitis L. (de angivna växterna), den vanligaste värden för den skadegöraren. |
(3) |
Scaphoideus titanus Ball (den angivna vektorn) har identifierats som en effektiv vektor för den angivna skadegöraren. Denna vektor spelar en viktig roll för etableringen och en ytterligare spridning av Grapevine flavescence dorée phytoplasma (3) inom unionens territorium och därför bör åtgärder för dess identifiering och bekämpning fastställas. |
(4) |
De inventeringar som genomfördes i enlighet med artikel 19 i förordning (EU) 2016/2031 visade att det inte längre var möjligt att utrota den angivna skadegöraren i vissa avgränsade områden. |
(5) |
Därför bör åtgärder fastställas för inneslutning av den angivna skadegöraren inom dessa avgränsade områden, bestående av angripna zoner och buffertzoner. Dessa åtgärder bör bestå av destruktion och avlägsnande av de angripna angivna växterna och utförande av lämpliga behandlingar för att förhindra att den angivna skadegöraren sprids till resten av unionens territorium. |
(6) |
De behöriga myndigheterna bör öka allmänhetens medvetenhet för att säkerställa att den allmänhet och de yrkesmässiga aktörer som berörs av inneslutningsåtgärderna i de avgränsade områdena är medvetna om de åtgärder som vidtagits och avgränsningen av de avgränsade områdena för det ändamålet. |
(7) |
Om den angivna skadegöraren påträffas i en buffertzon som omger en angripen zon som omfattas av åtgärder för att innesluta denna, bör detta nya fynd leda till att den behöriga myndigheten inrättar ett nytt avgränsat område där skadegöraren ska utrotas. |
(8) |
Årliga inventeringar avseende förekomsten av den angivna skadegöraren och den angivna vektorn i enlighet med artikel 22 i förordning (EU) 2016/2031 och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1231 (4) bör genomföras för att säkerställa att den angivna skadegöraren påvisas så tidigt som möjligt i de områden av unionens territorium där den inte har någon känd förekomst. Dessa inventeringar bör basera sig på det inventeringskort (pest survey card) för den angivna skadegöraren och dess vektor som Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet offentliggjort, eftersom det tar hänsyn till den senaste vetenskapliga och tekniska utvecklingen. |
(9) |
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Innehåll
Genom denna förordning fastställs inneslutningsåtgärder för Grapevine flavescence dorée phytoplasma inom de avgränsade områden där det inte är möjligt att utrota skadegöraren.
Artikel 2
Definitioner
I denna förordning gäller följande definitioner:
1. |
den angivna skadegöraren: Grapevine flavescence dorée phytoplasma. |
2. |
de angivna växterna: växter av Vitis L., utom bär och fröer. |
3. |
den angivna vektorn: Scaphoideus titanus Ball. |
4. |
det avgränsade området för inneslutning: ett område som är upptaget i bilaga I, där den angivna skadegöraren inte kan utrotas. |
5. |
inventeringskortet (pest survey card): Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhets publikation ”Pest survey card on flavescence dorée phytoplasma and its vector Scaphoideus titanus” (5). |
Artikel 3
Inrättande av avgränsade områden för inneslutning
De behöriga myndigheterna ska inrätta avgränsade områden för inneslutning av den angivna skadegöraren bestående av en angripen zon och en buffertzon med en bredd på minst 2,5 km omkring den angripna zonen.
Artikel 4
Åtgärder inom de avgränsade områdena för inneslutning
1. I de angripna zonerna ska de behöriga myndigheterna säkerställa att följande åtgärder vidtas:
a) |
De angivna växter som konstaterats vara angripna av den angivna skadegöraren ska avlägsnas och destrueras så snart som möjligt men senast före nästa odlingssäsong. |
b) |
Lämpliga behandlingar ska utföras för att bekämpa den angivna vektorn. |
2. I buffertzonerna ska de behöriga myndigheterna säkerställa att lämpliga behandlingar utförs för att bekämpa den angivna vektorn, om förekomst av den har konstaterats.
När förekomsten av den angivna skadegöraren officiellt har bekräftats på angivna växter i buffertzonen ska artiklarna 17 och 18 i förordning (EU) 2016/2031 gälla.
3. Inom de avgränsade områdena för inneslutning ska de behöriga myndigheterna öka allmänhetens medvetenhet om det hot som den angivna skadegöraren utgör och om de åtgärder som vidtagits för att förhindra att den sprids ytterligare utanför dessa områden.
De behöriga myndigheterna ska informera allmänheten och de yrkesmässiga aktörerna om avgränsningen av det avgränsade området för inneslutning.
Artikel 5
Inventeringar
1. De behöriga myndigheterna ska genomföra inventeringar i enlighet med punkterna 2 och 3, med beaktande av den information som anges på inventeringskortet (pest survey card).
2. De ska genomföra årliga riskbaserade inventeringar avseende förekomsten av den angivna skadegöraren och den angivna vektorn i de områden på unionens territorium där den angivna skadegöraren inte har någon känd förekomst men kan etablera sig.
3. I buffertzonerna för de avgränsade områdena för inneslutning ska de genomföra årliga inventeringar enligt artikel 19.1 i förordning (EU) 2016/2031 för att påvisa förekomst av den angivna skadegöraren och dess angivna vektor.
Dessa inventeringar ska omfatta
a) |
visuella undersökningar av de angivna växterna för att påvisa den angivna skadegöraren, |
b) |
provtagning och testning, vid misstanke om förekomst av den angivna skadegöraren, och |
c) |
lämliga fällor för påvisande av den angivna vektorn. |
Dessa inventeringar ska vara mer omfattande än de inventeringar som avses i punkt 2, med fler visuella undersökningar och, i förekommande fall, provtagning och testning.
Artikel 6
Rapportering
Senast den 30 april varje år ska medlemsstaterna till kommissionen och övriga medlemsstater lämna in resultaten av de inventarier som genomfördes under föregående kalenderår i enlighet med
a) |
artikel 5.2 i den här förordningen, med hjälp av en av mallarna i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2020/1231, |
b) |
artikel 5.3 i den här förordningen, med hjälp av en av mallarna i bilaga II till den här förordningen. |
Artikel 7
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 21 september 2022.
På kommissionens vägnar
Ursula VON DER LEYEN
Ordförande
(1) EUT L 317, 23.11.2016, s. 4.
(2) Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2072 av den 28 november 2019 om fastställande av enhetliga villkor för genomförandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 vad gäller skyddsåtgärder mot växtskadegörare, och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 690/2008 och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/2019 (EUT L 319, 10.12.2019, s. 1).
(3) Efsas panel för växtskydd, ”Scientific Opinion on pest categorisation of Grapevine Flavescence Dorée”, EFSA Journal, vol. 12(2014):10, artikelnr 3851 [31 s.] (doi:10.2903/j.efsa.2014.3851).
(4) Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1231 av den 27 augusti 2020 om formatet på och anvisningarna för de årliga rapporter om resultaten av inventeringarna och om formatet på de fleråriga inventeringsprogram och de praktiska arrangemang som föreskrivs i artikel 22 respektive 23 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 (EUT L 280, 28.8.2020, s. 1).
(5) ”Pest survey card on flavescence dorée phytoplasma and its vector Scaphoideus titanus”, EFSA Supporting Publication, EN-1909, 2020 [36 s.] (doi:10.2903/sp.efsa.2020.EN-1909).
BILAGA I
Förteckningar över avgränsade områden för inneslutning enligt artikel 2
1. Kroatien
Nummer/Namn på det avgränsade området |
Zon i det avgränsade området |
Region |
Kommuner eller andra administrativa/geografiska avgränsningar |
||||||||||||||||||
1. |
Angripen zon |
Pannoniska Kroatien (Distrikten Bjelovar-Bilogora, Virovitica-Podravina, Požega-Slavonien, Brod-Posavina, Osijek-Baranja, Vukovar-Srijem, Karlovac och Sisak-Moslavina) |
|
||||||||||||||||||
Buffertzon |
Pannoniska Kroatien (Distrikten Bjelovar-Bilogora, Virovitica-Podravina, Požega-Slavonien, Brod-Posavina, Osijek-Baranja, Vukovar-Srijem, Karlovac och Sisak-Moslavina) |
Delkommuner
|
|||||||||||||||||||
2. |
Angripen zon |
Kroatiens kustland (Distriktet Istrien) |
Delkommuner Bačva, Brkač, Brtonigla, Buje, Donja Mirna, Frata, Grožnjan, Kaldir, Karojba, Kaštel, Kaštelir, Kostajnica, Krasica, Kršete, Labinci, Lovrečica, Materada, Motovun, Nova Vas, Novigrad, Petrovija, Savudrija, Sveti Ivan, Sveti Vital, Umag, Višnjan, Vižinada, Završje, Žbandaj |
||||||||||||||||||
Buffertzon |
Kroatiens kustland (Distriktet Istrien) |
Delkommuner Baderna, Beram, Brdo, Čepić, Dračevac, Funtana, Fuškulin, Gradina, Grdoselo, Kašćerga, Kringa, Kršikla, Kuberton, Kućibreg, Lim, Lovreč, Marčenegla, Merišće, Momjan, Mugeba, Muntrilj, Mušalež, Novaki Motovunski, Oprtalj, Pazin, Poreč, Rakotule, Rovinj, Rovinjsko Selo, Senj, Sovinjak, Sovišćina, Šterna, Tar, Tinjan, Triban, Trviž, Vabriga, Varvari, Vrh, Vrsar, Zamask, Zrenj, Zumesk |
|||||||||||||||||||
3. |
Angripen zon |
Norra Kroatien och staden Zagreb (Distrikten Međimurje, Varaždin, Koprivnica-Križevci, Krapina-Zagorje, Zagreb och staden Zagreb) |
Delkommuner
|
||||||||||||||||||
Buffertzon |
Norra Kroatien och staden Zagreb (Distrikten Međimurje, Varaždin, Koprivnica-Križevci, Krapina-Zagorje, Zagreb och staden Zagreb) |
Delkommuner
|
2. Ungern
Utvidgning av buffertzonerna för de avgränsade områdena för inneslutning i Kroatien och Slovenien till Ungerns territorium:
Nummer/Namn på det avgränsade området |
Zon i det avgränsade området |
Region |
Kommuner eller andra administrativa/geografiska avgränsningar |
1. |
Buffertzon |
Distriktet Bács-Kiskun Stadsdelen Baja |
Hercegszántó |
Buffertzon |
Distriktet Baranya Stadsdelen Mohács |
Kölked, Homorúd |
|
2. |
Buffertzon |
Distriktet Zala Stadsdelen Letenye |
Tótszerdahely, Molnári |
3. |
Buffertzon |
Distriktet Zala Stadsdelen Lenti |
Bödeháza, Nemesnép, Lendvajakabfa, Márokföld, Szentgyörgyvölgy |
4. |
Buffertzon |
Distriktet Zala Stadsdelen Lenti |
Lendvadedes |
3. Italien
Utvidgning av buffertzonerna för de avgränsade områdena för inneslutning i Slovenien till Italiens territorium:
Nummer/Namn på det avgränsade området |
Zon i det avgränsade området |
Region |
Kommuner eller andra administrativa/geografiska avgränsningar (delar) |
1. |
Buffertzon |
Friuli Venezia Giulia Provinsen Gorizia |
Dolegna Del Collio, Gorizia, San Floriano Del Collio, Savogna D’Isonzo |
2. |
Buffertzon |
Friuli Venezia Giulia Provinsen Trieste |
Duino-Aurisina, Monrupino, Muggia, San Dorligo Della Valle – Dolina, Sgonico, Trieste |
3. |
Buffertzon |
Friuli Venezia Giulia Provinsen Udine |
Prepotto |
4. Portugal
Nummer/Namn på det avgränsade området |
Zon i det avgränsade området |
Region |
Kommuner eller andra administrativa/geografiska avgränsningar |
1. |
Angripen zon |
Norra Portugal |
Alijó, Amarante, Amares, Baião, Barcelos, Braga, Cabeceiras de Basto, Castelo de Paiva, Celorico de Basto, Cinfães, Esposende, Fafe, Felgueiras, Guimarães, Lousada, Maia, Marco de Canaveses, Monção, Mondim de Basto, Paços de Ferreira, Paredes, Paredes de Coura, Penafiel, Peso da Régua, Ponte de Lima, Póvoa de Lanhoso, Póvoa de Varzim, Ribeira de Pena, Sabrosa, Santa Marta de Penaguião, Santo Tirso, Trofa, Valença, Valongo, Vieira do Minho, Vila do Conde, Vila Nova de Famalicão, Vila Pouca de Aguiar, Vila Real, Vila Verde och Vizela Delar av följande kommuner: Arcos de Valdevez, Ponte da Barca, Terras de Bouro och Viana do Castelo |
Buffertzon |
Norra Portugal |
Mesão Frio Delar av följande kommuner: Arcos de Valdevez, Armamar, Arouca, Boticas, Caminha, Chaves, Carrazeda de Ansiães, Gondomar, Lamego, Matosinhos, Melgaço, Montalegre, Murça, Porto, Ponte da Barca, Resende, Santa Maria da Feira, São João da Pesqueira, Tabuaço, Terras de Bouro, Valpaços, Viana do Castelo, Vila Nova de Cerveira, Vinhais |
|
Mellersta Portugal |
Del av kommunen Castro Daire |
5. Slovenien
Nummer/Namn på det avgränsade området |
Zon i det avgränsade området |
Region |
Kommuner eller andra administrativa/geografiska avgränsningar |
||||||||||
1. |
Angripen zon |
Västra Slovenien |
Ankaran, Koper, Izola och Piran och Sežana, Komen (utom delkommunen Brestovica (ID 2408)) och Renče-Vogrsko |
||||||||||
Buffertzon |
Västra Slovenien |
Brda, Nova Gorica, Miren-Kostanjevica, Šempeter- Vrtojba, Ajdovščina, Vipava, Divača och Hrpelje-Kozina samt delkommunen Brestovica (ID 2408) i kommunen Komen |
|||||||||||
2. |
Angripen zon |
Sydöstra Slovenien |
Dolenjske Toplice, Straža, Mirna peč, Novo mesto (utom delkommunerna Črešnjice (ID 1458) och Herinja vas (ID 1459)) |
||||||||||
Buffertzon |
Sydöstra Slovenien |
Žužemberk, Trebnje, Mirna, Šentrupert, Sevnica, Krško, Brežice, Mokronog-Trebelno, Šmarješke Toplice, Škocjan, Šentjernej, Kostanjevica na Krki, Semič, Črnomelj och Metlika, samt följande delkommuner i kommunen Novo mesto: Črešnjice (ID 1458) och Herinja vas (ID 1459) |
|||||||||||
3. |
Angripen zon |
Nordöstra Slovenien |
|
||||||||||
Buffertzon |
Nordöstra Slovenien |
|
6. Spanien
Utvidgning av buffertzonerna för de avgränsade områdena för inneslutning i Portugal till Spaniens territorium:
Nummer/Namn på det avgränsade området |
Zon i det avgränsade området |
Region |
Kommuner eller andra administrativa/geografiska avgränsningar |
||||||||||||||||||||||||||
1. |
Buffertzon |
Galicien Provinsen Pontevedra |
A Cañiza:
Arbo:
Crecente:
Tomiño:
Tui:
As Neves:
Salvaterra do Miño:
Salceda de Caselas:
|
||||||||||||||||||||||||||
Galicien Provinsen Orense |
Padrenda: Del av kommundelarna Crespos (San Xoán), Desteriz (San Miguel), O Condado (Santa María) och Padrenda (San Cibrán) |
BILAGA II
Mallar för rapportering av resultaten av de årliga inventeringar som genomförts i enlighet med artikel 6 b
DEL A
1. Mall för rapportering av resultaten av årliga inventeringar
2. Anvisningar om hur mallen ska fyllas i
Om denna mall är ifylld behöver mallen i del B till denna bilaga inte fyllas i.
Kolumn 1 |
: |
Ange namnet på det geografiska området, utbrottsnumret eller annan information som möjliggör identifiering av detta avgränsade område samt det datum då området inrättades. |
||||||
Kolumn 2 |
: |
Ange storleken på det avgränsade området innan inventeringen påbörjas. |
||||||
Kolumn 3 |
: |
Ange storleken på det avgränsade området efter inventeringen. |
||||||
Kolumn 4 |
: |
Ange strategi: Inneslutning (I) Använd så många rader som behövs, beroende på antalet avgränsade områden per skadegörare och strategierna för dessa områden. |
||||||
Kolumn 5 |
: |
Ange den zon i det avgränsade område där inventeringen genomfördes. Använd så många rader som behövs. Använd olika rader för angripen zon (AZ) respektive buffertzon (BZ). Ange i förekommande fall det område i den angripna zonen där inventeringen genomfördes på olika rader (t.ex. de sista tjugo kilometerna intill buffertzonen, runt plantskolor). |
||||||
Kolumn 6 |
: |
Ange antalet inventeringsplatser och beskriv dem, genom att välja en av följande poster för beskrivningen:
|
||||||
Kolumn 7 |
: |
Ange vilka riskområden som identifierats på grundval av skadegörarnas biologi, förekomst av värdväxter, ekoklimatiska förhållanden och riskplatser. |
||||||
Kolumn 8 |
: |
Ange de riskområden som ingår i inventeringen, av dem som identifierats i kolumn 7. |
||||||
Kolumn 9 |
: |
Ange växter, frukt, utsäde, jord, förpackningsmaterial, trä, maskiner, fordon, vatten, annat (ange vad det innebär i det särskilda fallet). |
||||||
Kolumn 10 |
: |
Ange förteckningen över växtarter/växtsläkten som inventerats. Använd en rad per växtart/växtsläkt. |
||||||
Kolumn 11 |
: |
Ange vilka månader på året som inventeringen genomfördes. |
||||||
Kolumn 12 |
: |
Ange inventeringsuppgifterna, beroende på de särskilda lagstadgade kraven för varje skadegörare. Ange ”N/A” om information för en viss kolumn inte är tillgänglig. |
||||||
Kolumnerna 13 och 14 |
: |
Ange resultaten, i förekommande fall, samt den information som finns tillgänglig i motsvarande kolumner. ”Obestämda” är de prover som analyserats men för vilka det av olika orsaker inte erhållits några resultat (t.ex. under detektionsgränsen, obehandlat prov, oidentifierat prov, gammalt prov). |
||||||
Kolumn 15 |
: |
Ange de utbrott som anmälts under det år då inventeringen ägde rum när det gäller fynd i buffertzonen. Anmälningsnummer för utbrotten behöver inte tas med om den behöriga myndigheten har konstaterat att fyndet utgör ett av de fall som avses i artikel 14.2, 15.2 eller 16 i förordning (EU) 2016/2031. Ange i så fall skälet till att inte uppge denna information i kolumn 16 (”Anmärkningar”). |
DEL B
1. Mall för rapportering av resultaten av statistiskt baserade årliga inventeringar
2. Anvisningar om hur mallen ska fyllas i
Om denna mall är ifylld behöver mallen i del A till denna bilaga inte fyllas i.
Förklara de antaganden som ligger till grund för inventeringens utformning per skadegörare. Sammanfatta och motivera följande:
— |
Målpopulation, epidemiologisk enhet och inspektionsenheter. |
— |
Detektionsmetod och metodens känslighet. |
— |
Riskfaktor(er) med angivande av risknivåer och motsvarande relativa risker samt andelar av värdväxtpopulationen. |
Kolumn 1 |
: |
Ange namnet på det geografiska området, utbrottsnumret eller annan information som möjliggör identifiering av detta avgränsade område samt det datum då området inrättades. |
||||||
Kolumn 2 |
: |
Ange storleken på det avgränsade området innan inventeringen påbörjas. |
||||||
Kolumn 3 |
: |
Ange storleken på det avgränsade området efter inventeringen. |
||||||
Kolumn 4 |
: |
Ange strategi: Inneslutning (I) Använd så många rader som behövs, beroende på antalet avgränsade områden per skadegörare och strategierna för dessa områden. |
||||||
Kolumn 5 |
: |
Ange den zon i det avgränsade område där inventeringen genomfördes. Använd så många rader som behövs. Använd olika rader för angripen zon (AZ) respektive buffertzon (BZ). Ange i förekommande fall det område i den angripna zonen där inventeringen genomfördes på olika rader (t.ex. de sista tjugo kilometerna intill buffertzonen, runt plantskolor). |
||||||
Kolumn 6 |
: |
Ange antalet inventeringsplatser och beskriv dem, genom att välja en av följande poster för beskrivningen:
|
||||||
Kolumn 7 |
: |
Ange vilka månader på året som inventeringen genomfördes. |
||||||
Kolumn 8 |
: |
Ange den valda målpopulationen samt bifoga förteckning över värdarter/värdsläkten och område som omfattas. Målpopulationen definieras som alla inspektionsenheter sammantagna. För jordbruksmark anges dess storlek vanligen i hektar, men kan även anges som odlingslotter, fält, växthus osv. Motivera valet i de underliggande antagandena. Ange de inventerade inspektionsenheterna. Med inspektionsenhet avses växter, växtdelar, varor, material och skadegörarvektorer som har undersökts för identifiering och påvisande av skadegörarna. |
||||||
Kolumn 9 |
: |
Ange de epidemiologiska enheter som inventerats, ange beskrivning och måttenhet. Med epidemiologisk enhet avses ett homogent område där interaktioner mellan skadegöraren, värdväxterna samt de abiotiska och biotiska faktorerna och förhållandena skulle resultera i samma epidemiologi vid förekomst av skadegöraren. De epidemiologiska enheterna är en uppdelning av målpopulationen och de är i epidemiologisk mening homogena och innehåller minst en värdväxt. I vissa fall kan hela värdpopulationen i en region/ett område/ett land definieras som en epidemiologisk enhet. De kan vara Nuts-regioner, stadsområden, skogar, rosenträdgårdar eller lantbruk, eller ett område med storleken en hektar. Motivera valet i de underliggande antagandena. |
||||||
Kolumn 10 |
: |
Ange de metoder som använts under inventeringen, inklusive antalet åtgärder för varje fall, beroende på de särskilda lagstadgade kraven för varje växtskadegörare. Ange ”N/A” om information för en viss kolumn inte är tillgänglig. |
||||||
Kolumn 11 |
: |
Ange en uppskattning av provtagningens effektivitet. Med provtagningens effektivitet avses sannolikheten för att välja infekterade växtdelar från en infekterad växt. För vektorer är det metodens effektivitet vad gäller att fånga in en positiv vektor när den förekommer i det inventerade området. För jord är det effektiviteten vad gäller att välja ett jordprov som innehåller skadegöraren när den förekommer i det inventerade området. |
||||||
Kolumn 12 |
: |
Med metodens känslighet avses sannolikheten för att en metod korrekt påvisar förekomst av skadegörare. Metodens känslighet definieras som sannolikheten att en sant positiv värd ger ett positivt testresultat. Det är multiplikationsprodukten av provtagningens effektivitet (dvs. sannolikheten att välja infekterade växtdelar från en infekterad växt) och den diagnostiska känsligheten (kännetecknad av den visuella undersökning och/eller det laboratorietest som används vid identifieringsprocessen). |
||||||
Kolumn 13 |
: |
Ange riskfaktorerna på olika rader. Använd så många rader som behövs. Ange risknivån för varje riskfaktor och motsvarande relativa risk och andel av värdpopulationen. |
||||||
Kolumn B |
: |
Ange inventeringsuppgifterna, beroende på de särskilda lagstadgade kraven för varje skadegörare. Ange ”N/A” om information för en viss kolumn inte är tillgänglig. Den information som ska anges i dessa kolumner är förknippad med informationen som anges i kolumn 10, ”Detektionsmetoder”. |
||||||
Kolumn 18 |
: |
Ange antalet platser med fällor om detta antal skiljer sig från antalet fällor (kolumn 17) (t.ex. samma fälla används på olika platser). |
||||||
Kolumn 21 |
: |
Ange antalet prover som befunnits vara positiva, negativa eller obestämda. ”Obestämda” är de prover som analyserats men för vilka det av olika orsaker inte erhållits några resultat (t.ex. under detektionsgränsen, obehandlat prov, oidentifierat prov, gammalt prov). |
||||||
Kolumn 22 |
: |
Ange de utbrott som anmälts under det år då inventeringen ägde rum. Anmälningsnummer för utbrotten behöver inte tas med om den behöriga myndigheten har konstaterat att fyndet utgör ett av de fall som avses i artikel 14.2, 15.2 eller 16 i förordning (EU) 2016/2031. Ange i så fall skälet till att inte uppge denna information i kolumn 25 (”Anmärkningar”). |
||||||
Kolumn 23 |
: |
Ange inventeringens känslighet, i enlighet med internationella standarder för växtskyddsåtgärder (ISPM nr 31). Värdet på den uppnådda konfidensgraden vad gäller skadegörarfrihet beräknas på grundval av utförda undersökningar (och/eller prover) och med beaktande av metodens känslighet och den hypotetiska prevalensen. |
||||||
Kolumn 24 |
: |
Ange den hypotetiska prevalensen på grundval av en uppskattning före inventeringen av den troliga faktiska prevalensen av skadegöraren på fältet. Den hypotetiska prevalensen fastställs som ett mål för inventeringen och motsvarar den kompromiss som riskhanterarna gör mellan risken för att skadegöraren förekommer och de resurser som är tillgängliga för inventeringen. För en inventering för påvisande av skadegörare fastställs oftast ett värde på 1 %. |