EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32006D0668
2006/668/EC: Commission Decision of 29 September 2006 concerning a financial contribution from the Community towards a baseline survey on the prevalence of Salmonella in slaughter pigs to be carried out in the Member States (notified under document number C(2006) 4306)
2006/668/EG: Kommissionens beslut av den 29 september 2006 om ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en grundläggande studie om prevalensen av salmonella hos slaktsvin som skall genomföras i medlemsstaterna [delgivet med nr K(2006) 4306]
2006/668/EG: Kommissionens beslut av den 29 september 2006 om ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en grundläggande studie om prevalensen av salmonella hos slaktsvin som skall genomföras i medlemsstaterna [delgivet med nr K(2006) 4306]
EUT L 275, 6.10.2006, p. 51–61
(ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV) Det här dokumentet har publicerats i en specialutgåva
(BG, RO, HR)
EUT L 142M, 5.6.2007, p. 216–226
(MT)
In force
6.10.2006 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 275/51 |
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 29 september 2006
om ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en grundläggande studie om prevalensen av salmonella hos slaktsvin som skall genomföras i medlemsstaterna
[delgivet med nr K(2006) 4306]
(2006/668/EG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
med beaktande av rådets beslut 90/424/EEG av den 26 juni 1990 om utgifter inom veterinärområdet (1), särskilt artikel 20, och
av följande skäl:
(1) |
Enligt beslut 90/424/EEG skall gemenskapen vidta eller hjälpa medlemsstaterna att vidta de tekniska och vetenskapliga åtgärder som är nödvändiga för att utveckla gemenskapens veterinärlagstiftning och veterinärutbildning. |
(2) |
Enligt artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 av den 17 november 2003 om bekämpning av salmonella och vissa andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen (2) skall ett gemenskapsmål fastställas för att minska prevalensen av salmonella i populationer av slaktsvin före utgången av 2007. |
(3) |
På begäran av kommissionen antog den vetenskapliga panelen för biologiska faror vid Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) vid sitt möte den 16 mars 2006 ett yttrande om riskbedömning och riskreducerande åtgärder avseende salmonella i svinproduktionen. I yttrandet framläggs förslag till tekniska specifikationer för en grundläggande studie om prevalensen av salmonella hos slaktsvin i EU. |
(4) |
För att gemenskapsmålet skall kunna fastställas behövs jämförbara uppgifter om prevalensen av salmonella hos populationer av slaktsvin i medlemsstaterna. Inga sådana uppgifter finns tillgängliga, och en särskild studie bör därför göras för att övervaka prevalensen av salmonella hos slaktsvin under en lämplig tidsperiod för att hänsyn skall kunna tas till eventuella årstidsvariationer. |
(5) |
I EFSA:s yttrande rekommenderas provtagning på slakteriet genom uttag av ileocekala lymfknutor för att visa salmonellastatusen hos de svin som sänds för slakt. Sådan provtagning bör därför användas som ett verktyg för att övervaka prevalensen av salmonella hos slaktsvin. Det är även lämpligt att använda denna grundläggande studie till att bedöma effekterna av kontaminering av svin under transport och uppstallning och av kontaminering av slaktkroppar under slakten genom uttag av svabbprover från slaktkropparna. Serologiska metoder har dessutom utvecklats för bedömning av salmonellastatusen hos ett svin och kan användas för övervakning av salmonella hos svin inom ramen för de nationella bekämpningsprogram som skall tillämpas i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 2160/2003. |
(6) |
Ett antal medlemsstater anmälde sig som frivilliga för att genomföra ytterligare analyser genom svabbprover från slaktkroppar eller serologisk undersökning av köttsaft. |
(7) |
Studien skall tillhandahålla de tekniska uppgifter som krävs för att utveckla gemenskapens veterinärlagstiftning. Det är av stor betydelse att jämförbara uppgifter om prevalensen av salmonella hos slaktsvin i medlemsstaterna samlas in, och gemenskapen bör därför bevilja medlemsstaterna ekonomiskt bidrag för att de skall kunna uppfylla de särskilda kraven i studien. Det är lämpligt att kostnaderna för laboratorietest ersätts med 100 % upp till ett visst maximibelopp. Alla övriga kostnader såsom provtagning, resor och administration bör inte vara berättigade till ekonomiskt bidrag från gemenskapen. |
(8) |
Ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen bör beviljas under förutsättning att studien genomförs i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna i gemenskapsrätten och att vissa andra villkor uppfylls. |
(9) |
Ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen bör beviljas under förutsättning att de planerade åtgärderna genomförs effektivt och att myndigheterna ger all nödvändig information inom de angivna tidsfristerna. |
(10) |
Det behövs ett förtydligande av vilken omräkningskurs som skall användas vid ansökningar om utbetalning som anges i nationell valuta enligt definitionen i artikel 1 d i rådets förordning (EG) nr 2799/98 av den 15 december 1998 om att fastställa ett agromonetärt system för euron (3). |
(11) |
De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Syftet med studien och allmänna bestämmelser
1. En studie skall genomföras för att uppskatta prevalensen i gemenskapen av Salmonella spp. hos slaktsvin som provtagits på slakteriet. Studien skall samtidigt användas till att samla in uppgifter om kontamineringen av slaktkroppar i slakterier och om sambandet mellan bakteriologiska och serologiska test.
2. Resultaten från denna studie skall ligga till grund för de gemenskapsmål som skall fastställas i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 2160/2003 och för överväganden av bästa sätt för framtida utvärdering av hur målet har uppnåtts.
3. Studien skall omfatta en period av ett år med början den 1 oktober 2006.
4. I detta beslut avses med behörig myndighet en medlemsstats myndighet eller myndigheter som utsetts enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 2160/2003.
Artikel 2
Tekniska specifikationer
Studien av slaktsvin skall organiseras av medlemsstaterna och utföras från och med den 1 oktober 2006 i slakterier. Provtagning och analys skall utföras av den behöriga myndigheten eller under dess överinseende.
Provtagning och analys skall ske i enlighet med bestämmelserna i bilaga I.
Artikel 3
Insamling av uppgifter, bedömning och rapportering
1. Den nationella myndigheten med ansvar för utarbetandet av den årliga nationella rapporten enligt artikel 9.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/99/EG (4) skall samla in och bedöma resultaten i enlighet med artikel 2 i detta beslut samt sända alla nödvändiga uppgifter och bedömningen till kommissionen.
2. Kommissionen skall lämna resultaten till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för prövning.
3. De nationella aggregerade uppgifterna och resultaten skall göras tillgängliga för allmänheten i en form som garanterar insynsskydd.
Artikel 4
Omfattningen av gemenskapens ekonomiska bidrag
1. Gemenskapen skall ge medlemsstaterna ekonomiskt bidrag för kostnader som dessa ådrar sig för laboratorietester, dvs. bakteriologisk detektion av Salmonella spp., serotypning av de relevanta isolaten och serologi.
2. Gemenskapens ekonomiska bidrag skall uppgå till högst 20 euro per test för bakteriologisk detektion av Salmonella spp., 30 euro för serotypning av de relevanta isolaten och 10 euro för serologisk undersökning av köttsaft.
3. Gemenskapens ekonomiska bidrag får inte överskrida de belopp som fastställs i bilaga II för den tid som studien pågår.
Artikel 5
Villkor för beviljande av gemenskapens ekonomiska bidrag
1. Det ekonomiska bidrag som avses i artikel 4 skall beviljas medlemsstaterna under förutsättning att studien genomförs i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna i gemenskapsrätten, inklusive reglerna om konkurrens och offentlig upphandling, och under förutsättning att följande villkor uppfylls:
a) |
De lagar och andra författningar som krävs för genomförandet av programmet skall träda i kraft senast den 1 oktober 2006. |
b) |
En lägesrapport om de första tre månaderna av studien skall läggas fram senast den 28 februari 2007. Lägesrapporten bör innehålla alla de uppgifter som krävs i bilaga III i det yttrande om riskbedömning och riskreducerande åtgärder avseende salmonella i svinproduktionen som den vetenskapliga panelen för biologiska faror avgav på begäran av kommissionen. |
c) |
En slutrapport om studiens tekniska genomförande skall lämnas in senast den 31 oktober 2007, åtföljd av verifikationer för de kostnader som uppstått och de resultat som uppnåtts under perioden 1 oktober 2006–30 september 2007. Verifikationerna för de kostnader som uppstått skall innehålla åtminstone de uppgifter som anges i bilaga III. |
d) |
Studien skall genomföras effektivt. |
2. Ett förskott på 50 % av det totala belopp som avses i bilaga II får betalas ut på begäran av den berörda medlemsstaten.
3. Om tidsfristen i punkt 1 c inte iakttas skall det ekonomiska bidrag som skall betalas ut minskas successivt med 25 % av det totala beloppet den 15 november 2007, 50 % den 1 december 2007 och 100 % den 15 december 2007.
Artikel 6
Växelkurs för ansökningar i nationell valuta
Växelkursen för ansökningar som anges i nationell valuta under månaden ”n” skall vara den som gällde den tionde dagen i månaden ”n+1” eller den närmast föregående dag för vilken en kurs anges.
Artikel 7
Tillämpning
Detta beslut skall tillämpas från och med den 1 oktober 2006.
Artikel 8
Adressater
Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.
Utfärdat i Bryssel den 29 september 2006.
På kommissionens vägnar
Markos KYPRIANOU
Ledamot av kommissionen
(1) EGT L 224, 18.8.1990, s. 19. Beslutet senast ändrat genom beslut 2006/53/EG (EUT L 29, 2.2.2006, s. 37).
(2) EUT L 325, 12.12.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1003/2005 (EUT L 170, 1.7.2005, s. 12).
(3) EGT L 349, 24.12.1998, s. 1.
(4) EUT L 325, 12.12.2003, s. 31.
BILAGA I
Tekniska specifikationer i enlighet med artikel 2
1. Urvalsram
Randomiserade stickprov enligt tabell 1 tas på ett minsta antal svin som under minst de föregående 3 månaderna har hållits i medlemsstaten.
Tabell 1
Minsta urvalsstorlek
Antal svin i populationen |
Minsta urvalsstorlek (1) |
> 20 000 000 |
2 400 |
10 000 000–20 000 000 |
1 067 |
2 000 000–10 000 000 |
600 |
< 2 000 000 |
384 |
Medlemsstaterna skall ta 10 % extra prover som skall analyseras om några prover av en eller annan orsak utesluts ur studien.
Provtagningarna skall stratifieras efter månad för att man skall vara säker på att täcka de olika säsongerna.
Provtagningen skall stratifieras efter deltagande slakteri och proportionellt till slakteriets kapacitet. Varje medlemsstat skall rangordna samtliga slakterier efter produktionen av slaktsvin under föregående år. Varje medlemsstat skall därigenom identifiera de slakterier som stod för minst 80 % av alla slaktade slaktsvin.
Det sammanlagda antalet svin och slaktkroppar som skall provtas i varje slakteri som ingår i studien skall uppskattas genom multiplicering av provstorleken (t.ex. 2 400) med andelen bearbetade slaktsvin under föregående år. Om ett slakteri t.ex. stod för 25 % av de slaktade slaktsvinen i de utvalda slakterierna (de som står för minst 80 % av samtliga slaktade slaktsvin i medlemsstaten) så skall 600 svin (2 400 × 0,25) provtas. Detta antal skall fördelas jämnt över 12 månader så att 50 svin provtas varje månad. Ett annat exempel visas i tabell 2.
Om ett slakteri inte längre är i drift, om ett nytt slakteri tagits i drift eller om en betydande förändring förväntas i anläggningens produktion under studiens gång skall den uppskattade produktionen naturligtvis anpassas i enlighet med detta.
Tabell 2
Viktning av slakterier med avseende på fördelning av antalet slaktsvin som skall provtas från varje slakteri; beräkning av antal djur som provtas per slakteri
Slakteriets ID |
Antal slaktsvin som bearbetades under föregående år |
Procentuell andel av totala antalet djur som slaktats och som ingår i studien |
Antal prover per slakteri |
Antal prover per månad (/12) |
AXD |
88 000 |
17,6 |
0,176 × 2 400 = 422,4 |
422,4:12 = 36 |
SVH |
25 000 |
5,0 |
|
|
TPB |
75 000 |
15,0 |
|
|
MLG |
100 000 |
20,0 |
|
|
GHT |
212 000 |
42,4 |
|
|
Totalt |
500 000 (2) |
100,0 |
|
|
Varje slakteri skall tilldelas ett tal mellan 1 och 31 varje månad. Om det slumpmässigt tilldelade numret är en slaktdag i den månaden skall den dagen utgöra provtagningsdag. Om det inte är slaktdag tilldelas ett nytt slumpmässigt tal. Detta förfarande genomförs en gång i månaden och upprepas så många gånger som det finns prover som skall tas ut på slakteriet. På slakteri AXD skulle förfarandet t.ex. upprepas minst 36 gånger för att man skall få ihop minst 36 slumpvis valda arbetsdagar. Det kan naturligtvis förekomma att mer än en slaktkropp skall provtas på en och samma dag.
Eftersom antalet slaktade djur under en viss dag kan variera åtskilligt skall det randomiserade urvalet av det enskilda djuret ske på slakteriet den dag som slumpmässigt valts ut för provtagning. Den givna dagen är det sammanlagda antalet djur känt och slakteriets personal skall då göra ett slumpmässigt urval av slaktkroppar med hjälp av det randomiseringsschema som de har fått och som har genererats med hjälp av ett maximum som överskrider det högsta möjliga antalet slaktsvin som slaktats en viss dag på något av slakterierna i medlemsstaten.
Randomiseringsschemat kan då se ut som visas i tabell 3.
Tabell 3
Randomiseringsschema
Slakteri |
Dag i månaden |
Slaktkroppens identitet (3) |
AXD |
19 |
5 |
4 |
2 |
|
12 |
124 |
|
12 |
2 |
|
8 |
59 |
Följande djur skall undantas från studien:
— |
Djur med en levande vikt på under 50 kg eller över 170 kg. |
— |
Djur som har nödslaktats. |
— |
Komplett kasserade slaktkroppar |
2. Prover
2.1 Provtagning i allmänhet
Följande prover skall samlas in:
— |
Samlingsprov av ileocekala lymfknutor eller åtminstone 5 enstaka ileocekala lymfknutor från samtliga svin som valts ut. Om möjligt minst 25 g lymfknutor utan fett eller bindväv. |
— |
En svamp som svabbats på fyra ställen på slaktkroppen, enligt punkt 2.3, från minst 384 svin som valts ut slumpmässigt bland de utvalda svinen. Metoden med provtagningssvamp skall användas i enlighet med den senaste versionen av standarden ISO 17604. Denna provtagning skall ske i Belgien, Tjeckien, Danmark, Frankrike, Irland, Cypern, Lettland, Litauen, Österrike, Polen, Slovenien, Sverige och Förenade kungariket. |
— |
Ett muskelprov för serologisk undersökning av köttsaft eller blod (om metoden är likvärdig med metoden för köttsaft) från samtliga utvalda svin. Tillräckligt med muskelvävnad från nacke eller diafragma för att få tillräckligt med köttsaft så att en portion kan frysas ned och förvaras för senare jämförande undersökningar. Denna provtagning skall ske i Danmark, Tyskland, Frankrike, Irland, Cypern, Litauen, Nederländerna, Slovenien, Sverige och Förenade kungariket. |
Uppgifter om den muskel som provtas, klockslag och datum för uttaget av de enskilda proverna samt klockslag och datum för sändningen och namnet på den budfirma som anlitas för sändning av proverna skall dokumenteras på slakteriet.
2.2 Närmare uppgifter om provtagning av ileocekala lymfknutor
Mesenteriet mellan cecum och den del av ileum som är närmast cecum rivs upp och de ileocekala lymfknutarna visar sig på ovansidan av den synliga ytan. Om det skall tas enstaka lymfknutar tas dessa från det öppna mesenteriet utan användning av kniv men med handskar på. Lymfknutarna eller samlingsprovet skall läggas i en plastpåse som märkts med datum, klockslag, slakteriets identifikationsnummer och provets identifikationskod.
2.3 Närmare uppgifter om uttag av prover från slaktkroppar genom svabbprover från ytan
Provtagning på slaktkroppar skall ske efter urtagning och före kylning. Med en svamp med skrovlig yta svabbas en yta på cirka 100 cm2 av följande ställen (numreringen hänvisar till bilaga A till ISO-standarden ISO 17604):
— |
Bakben, medialt (9) |
— |
Buk, lateralt (3) |
— |
Mellersta delen av ryggen (4) |
— |
Käke (7) |
Två ställen gnids med en sida av svampen som därefter vänds för de två återstående ställena. Svampen skall gnidas så hårt fram och tillbaka att den nedre delen av slaktkroppen trycks lätt (2–5 mm) från provtagaren. Svampen skall strykas ungefär 10 gånger vertikalt och 10 gånger horisontellt över varje provtagningsställe. Om schablon används skall åtgärder vidtas för att undvika korskontaminering mellan slaktkroppar.
Provet skall lagras och transporteras vid en temperatur av högst 7 °C. Plastpåsen skall märkas med datum, klockslag, slakteriets identifikationsnummer och provets identifikationskod.
3. Transport
Proverna skall sändas inom 36 timmar som expressförsändelse eller med budfirma och skall vara framme på laboratoriet senast 72 timmar efter provtagning. Prover som kommer fram senare än 72 timmar efter provtagning skall kasseras om inte analys påbörjas inom 96 timmar efter provtagningen och kylkedjan inte har brutits.
4. Analys av proverna
Analys och serotypning skall ske på det nationella referenslaboratoriet. Om det nationella referenslaboratoriet inte har tillräcklig kapacitet att utföra samtliga analyser, eller om det inte är det laboratorium som rutinmässigt utför detektion, får de behöriga myndigheterna besluta att utse ett begränsat antal andra laboratorier som deltar i de officiella kontrollerna av salmonella att utföra analyserna. Dessa laboratorier skall ha dokumenterad erfarenhet av den detektionsmetod som erfordras, ha ett kvalitetssäkringssystem som uppfyller ISO-standard 17025 och stå under det nationella referenslaboratoriets överinseende.
Vid laboratoriet skall proverna förvaras kylda fram till den bakteriologiska undersökningen, som skall genomföras inom 24 timmar efter mottagandet och på så sätt att analysen påbörjas senast 96 timmar efter det att proverna samlades in.
Muskelprov för serologisk undersökning skall förvaras frysta fram till analys som skall utföras omedelbart efter upptining.
4.1 Beredning av prov för bakteriologisk undersökning
Lymfknutar dekontamineras på ytan före analys genom att de doppas ned i absolut alkohol och därefter får lufttorka.
Samtliga lymfknutor skall poolas och slås sönder med en hammare eller något liknande i den förslutna plastpåsen.
De homogeniserade lymfknutorna skall vägas och läggas i en steril behållare med uppvärmt buffrat peptonvatten i utspädningen 1:10. Behållarna skall inkuberas i sammanlagt 18 ± 2 timmar vid 37 ± 1 °C.
Svabbprover skall på laboratoriet tillsättas 100 ml buffrat peptonvatten för förinkubation. Provet skall inkuberas över natten vid 37 °C och undersökas för salmonella med hjälp av ett halvfast medium (modified semi-solid Rappaport-Vassiladis medium, MSRV (utkast till bilaga D till ISO 6579:2002(E)).
4.2 Detektionsmetod för bakteriologisk undersökning
Den metod som rekommenderas av gemenskapens referenslaboratorium för salmonella i Bilthoven i Nederländerna skall användas. Metoden beskrivs i den aktuella versionen av utkastet till bilaga D till ISO 6579:2002: Detection of Salmonella spp. in animal faeces and in samples of the primary production stage. Vid denna metod används MSRV som enda selektiva anrikningssubstrat.
4.3. Serotypning
Samtliga stammar som isolerats och bekräftats vara Salmonella spp. skall serotypas enligt Kauffmann White-schemat.
För kvalitetssäkringen skall 16 typbara stammar och 16 icke-typbara isolater sändas till gemenskapens referenslaboratorium. Om färre stammar har isolerats skall samtliga sändas in.
4.4 Fagtypning
Vid fagtypning av isolat av Salmonella serovar Typhimurium och Salmonella serovar Enteritidis (fakultativt) skall de metoder som beskrivs av WHO:s referenscentrum för fagtypning av salmonella vid Health Protection Agency (HPAA) i Colindale, Förenade kungariket, användas.
4.5 Testning av antimikrobiell känslighet
Vid testning av antimikrobiell känslighet (fakultativt) skall en validerad och kontrollerad testmetod användas, t.ex. en av de som rekommenderas av National Committee for Clinical Laboratory Standards (NCCLS, sedan den 1 januari 2005: Clinical and Laboratory Standards Institute – CLSI).
Såväl diffusion i agar som utspädning i buljong är godtagbara metoder. Resultaten skall redovisas både som kvantitativa data (MIC för utspädningsmetoder och inhiberingszonens diameter för diffusionsmetoder) och som kvalitativa data (andelen resistenta isolat). Kvalitativa data skall grundas på en tolkning i överensstämmelse med de epidemiologiska cut off-värden som presenteras av European Committee on Antimicrobial Susceptibility Testing (EUCAST) på Internet (http://www.eucast.org).
Isolaten skall testas för känslighet mot följande antimikrobiella substanser:
— |
Ampicillin eller amoxicillin |
— |
Tetracyclin |
— |
Kloramfenikol |
— |
Florfenikol |
— |
Nalidixinsyra |
— |
Ciprofloxacin (helst) eller enrofloxacin |
— |
Sulfonamid (helst sulfametoxazol) |
— |
Sulfonamid/trimetoprim eller trimeto |
— |
Gentamicin |
— |
Streptomycin |
— |
Kanamycin (helst) eller neomycin |
— |
Tredje generationens cefalosporiner (helst cefotaxim) |
— |
Kolistin (fakultativt) |
Medlemsstaterna uppmanas att anordna utbildning för berörda parter innan studien inleds.
5. Dokumentation och lagring av prover
De bakteriologiska undersökningarna på samtliga prov skall dokumenteras i det format som anges i tabell 4, eller ett liknande format.
Samtliga stammar som har isolerats skall lagras på de nationella referenslaboratorierna i medlemsstaterna så länge det kan garanteras att stammarna förblir intakta i minst 5 år.
Samtliga prover av köttsaft för serologisk undersökning skall lagras frysta i 2 år.
Tabell 4
Exempel på uppgifter som skall dokumenteras för samtliga bearbetade prover
Prov |
Mottagande |
Analys |
||||||||||
Provets ID och typ (4) |
Slakteriets ID |
Namn |
Datum |
Klockslag |
Namn |
Datum |
Klockslag |
Positivt/negativt |
Serovar |
Fagtyp |
Antibiogram |
Lagrings-ID |
1 S |
EU012 |
PW |
3-10-06 |
12:00 |
AB |
3-10 |
14:00 |
Neg |
|
|
|
|
2 L |
EU023 |
PW |
4-10 |
12:30 |
AB |
4-10 |
14:00 |
Pos |
Typh |
DT104 |
ASTSu |
(ID-nr) |
3 L |
EU083 |
PW |
8-10 |
16:30 |
AB |
9-10 |
9:00 |
Pos |
Agona |
ej tillämpl. (5) |
ASTE |
(ID-nr) |
6. Medlemsstaternas rapportering
Den nationella myndigheten med ansvar för utarbetandet av den årliga nationella rapporten om övervakningen av salmonella hos djur enligt artikel 9 i direktiv 2003/99/EG skall samla in och bedöma resultaten och avlägga rapport till kommissionen.
Rapporterna skall innehålla minst följande uppgifter:
6.1. Övergripande beskrivning av genomförandet av programmet
— |
Beskrivning av den undersökta populationen, stratifierad efter slakteriets kapacitet. |
— |
Beskrivning av randomiseringsförfarandet, inklusive rapporteringssystemet. |
— |
Beräknad provstorlek. |
— |
Närmare uppgifter om de myndigheter och laboratorier som deltar i provtagningen/testningen/typningen. |
— |
De övergripande resultaten från studien (prover som analyserats genom bakteriologiska och serologiska undersökningar, antal positiva prover, serovar, fagtyp och testning av antibiotikaresistens). |
6.2 Fullständiga uppgifter om varje djur som provtagits och tillhörande testresultat:
Medlemsstaterna skall överlämna resultaten av undersökningen i form av rådata med användning av en dataordlista och datainsamlingsblanketter som kommissionen tillhandahåller. Ordlistan och blanketterna skall fastställas av kommissionen.
— |
Slakteriets referensnummer. |
— |
Slakteriets kapacitet. |
— |
Datum och klockslag för provtagning. |
— |
Referensuppgifter om proverna (t.ex. nummer). |
— |
Typ av prov som uttagits: lymfknutor, svabbprover från slaktkroppar. |
— |
Datum för sändning till laboratoriet. |
Följande uppgifter skall inhämtas i medlemsstaterna för varje prov som sänds till laboratoriet:
— |
Laboratoriets identifikationsnummer (om flera laboratorier deltar). |
— |
Transportmedel för proverna. |
— |
Datum då laboratoriet tog emot proverna. |
— |
Vid testning av lymfknutor: provets vikt. |
— |
Resultat för det enskilda prov som testats: ”negativt” eller om positivt för Salmonella spp., även resultaten av serotypning: ”Salmonella serovar” eller ”icke-typbar”. |
— |
För stammar som skall testas för antimikrobiell känslighet och/eller fagtypas anges resultaten. |
(1) Baserad på en oändlig population (> 100 000 per år), en uppskattad prevalens på 50 %, ett konfidensintervall på 95 % och en noggrannhet på 2, 3, 4 respektive 5 %.
(2) Detta antal bör motsvara minst 80 % av samtliga slaktade slaktsvin i en medlemsstat.
(3) Dvs. den femte slaktkroppen som bearbetas den 19:e dagen i denna månad skall provtas för studien.
(4) Typ av prov: L = lymfknutar, S = svabb, MJ = köttsaft.
(5) Ej tillämpligt: fagtypning sker endast efter isolering av Salmonella Typhimurium och Salmonella Enteritidis.
BILAGA II
Maximalt ekonomiskt bidrag från gemenskapen till medlemsstaterna
(euro) |
|
Medlemsstat |
Belopp |
Belgien – BE |
25 584 |
Tjeckien – CZ |
25 584 |
Danmark – DK |
48 396 |
Tyskland – DE |
86 400 |
Estland – EE |
9 984 |
Grekland – EL |
9 984 |
Spanien – ES |
62 400 |
Frankrike – FR |
48 396 |
Irland – IE |
23 808 |
Italien – IT |
15 600 |
Cypern – CY |
23 808 |
Lettland – LV |
19 968 |
Litauen – LT |
23 808 |
Luxemburg – LU |
9 984 |
Ungern – HU |
15 600 |
Malta – MT |
9 984 |
Nederländerna – NL |
38 412 |
Österrike – AT |
25 584 |
Polen – PL |
37 726 |
Portugal – PT |
15 600 |
Slovenien – SI |
23 808 |
Slovakien – SK |
9 984 |
Finland – FI |
9 984 |
Sverige – SE |
23 808 |
Förenade kungariket – UK |
31 584 |
Totalt |
675 778 |
BILAGA III