EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52009IE1469
Opinion of the European Economic and Social Committee on The impact of the global crisis on the main European manufacturing and services sectors (Own-initiative opinion)
Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Finanskrisens effekt på tillverknings- och tjänstesektorerna (initiativyttrande)
Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Finanskrisens effekt på tillverknings- och tjänstesektorerna (initiativyttrande)
EUT C 318, 23.12.2009, p. 43–51
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
23.12.2009 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
C 318/43 |
Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Finanskrisens effekt på tillverknings- och tjänstesektorerna” (initiativyttrande)
2009/C 318/09
Föredragande: Antonello PEZZINI
Medföredragande:i Enrico GIBELLIER
Den 26 februari 2009 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen att utarbeta ett initiativyttrande om
”Finanskrisens effekt på tillverknings- och tjänstesektorerna.”
Rådgivande utskottet för industriell omvandling (CCMI) som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 10 september 2009. Föredragande var Antonello PEZZINI, medföredragande var Enrico GIBELLIERI.
Vid sin 456:e plenarsession den 30 september–1 oktober 2009 (sammanträdet den 1 oktober 2009) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 156 röster för och 2 nedlagda röster:
1. Slutsatser
1.1 EESK är övertygad om att de följder som den pågående finansiella krisen får för de stora tillverknings- och tjänstesektorerna i EU tvingar de europeiska institutionerna och medlemsstaterna till en djuplodande reflektion och en bättre samordning av gemenskapens politik och instrument, för att återupprätta den värdegrund där realekonomin, företagens, arbetstagarnas och medborgarnas behov är ledstjärna.
1.2 EESK begär med eftertryck att Lissabonfördraget ratificeras för att tillförsäkra EU en struktur som förmår leda in vår kontinent i en konkurrenskraftig, hållbar och öppen utveckling med
— |
åtgärder för att öka samarbetet mellan företagen och arbetstagarna, |
— |
gemensamma och mer samordnade politiska strategier, |
— |
strukturer för snabbare beslutsfattande, |
— |
enklare och mer insynsvänlig lagstiftning. |
1.3 Kommittén är övertygad om att en nystart för Europaprojektet, i samma anda som besjälade Jean Monnet vid tillkomsten och genomförandet av Parisfördraget som låg till grund för EKSG, skulle göra det möjligt att ge den europeiska ekonomin ny drivkraft. Det har faktiskt visat sig att de nu gällande fördragen lider av oroväckande begränsningar när det gäller att hantera krisen och dess ekonomiska och sociala följder.
1.4 Subsidiaritetsprincipen måste återfå sin ursprungliga innebörd. Beslut måste fattas och ansvar kunna utkrävas på den nivå som är mest effektiv för den europeiska medborgaren. För att ta itu med globala problem är det på europeisk och världsomfattande nivå som politiken och instrumenten ska utarbetas.
1.5 Kommittén är övertygad om att medlemsstaternas regeringar och Europeiska unionens råd måste göra alla upptänkliga ansträngningar för att återskapa medborgarnas förtroende för det projekt som syftar till att bygga ett starkare Europa, som förses med gemensamt fastställda och allmänt vedertagna instrument och kan hantera den aktuella globala krisen och framtida kriser.
1.5.1 |
Vi är medvetna om att vissa av de länder som utgjorde den ursprungliga kärna som ville upprätta den europeiska gemenskapen särskilt nu i kristid visar föga respekt för reglerna på inre marknaden om konkurrens och statligt stöd. Men detta är faktiskt ett misstag (1)! |
1.5.2 |
I en situation som den som råder för närvarande bör rådet med hjälp av Europaparlamentet och kommissionen inrätta en ”strategisk pakt” med följande innehåll:
|
1.6 EESK:s budskap är att medborgarna, arbetsmarknadsparterna och det civila samhället i sin helhet är övertygade om att den aktuella krisen tvingar oss att verka för ett starkare Europa som kan nå längre än de begränsade enskilda staterna.
1.7 Det måste ställas krav på konkreta åtaganden från de enskilda medlemsstaternas sida i fråga om representation och öppenhet, för att stärka EU:s roll globalt och dess demokratiska företrädare: Europaparlamentet, rådet och kommissionen.
1.8 EESK anser att det första instrument som ska användas är en verklig substantiell industripolitik som inte påverkas av val som bygger på finansiella spekulationer och som syftar till hållbar utveckling. Man måste dra nytta av de konkreta erfarenheterna av den industripolitik som förts under 50 år på grundval av EKSG-fördraget inom två viktiga europeiska produktionssektorer, och efter en lämplig uppgradering och justering som främjar hållbar utveckling låta dessa erfarenheter utgöra grunden för framtida insatser (3)
1.9 Det är genom att utveckla företagen och den sociala ekonomin och deras förmåga att få fram innovativa lösningar som Europa kommer att kunna övervinna krisen och få fart på ekonomin.
1.10 För att genomföra en utvecklingsstrategi borde arbetsmarknadsparterna och det civila samhället tillsammans arbeta för att utveckla regioner med socialt ansvar där man kan genomföra olika sinsemellan samordnade strategier:
— |
En motstånds- och överlevnadsstrategi som kan göra det möjligt att vara verksam på mogna marknader genom en större specialisering inom samma marknad, med reducerade kostnader och en stark diversifiering inom närliggande marknader eller med nya modeller. |
— |
En strategi för innovativa processer, produkter och tjänster med nya marknader och ny teknik och med nya material som kan ge upphov till nya produkter. |
— |
Nya initiativ genom lansering av nya företagsformer, nya sektorer och nya initiativ. Det är nödvändigt att med hjälp av prognoser förutse kommande produkter (som pionjärmarknader eller lead markets) som ska bli föremål för nyinvestering. |
— |
En områdesanknuten marknadsföring som strävar efter hög kvalitet genom avtal med forskningscentrum i teknikspridningssyfte. |
— |
Ekonomiskt stöd genom utvecklingsstöd och även genom att utnyttja Europeiska investeringsfonden som garant (4). |
— |
Kapitalisering av garantikonsortiernas riskkapital genom en överenskommelse mellan administrationer och banksystem så att små- och mikroföretag kan få anstånd med betalning, framför allt för att bevara sysselsättningen. |
— |
Konsolidering av kortfristiga skulder för att ge små- och mikroföretag möjlighet att koncentrera sig på produktionen och saluföringen i stället för på service efter försäljning av de egna produkterna. |
— |
Stöd till en innovativ tjänstesektor (grön ekonomi) genom att utnyttja den möjlighet till innovativ utbildning som Europeiska socialfonden erbjuder. |
— |
Utveckling av personanknutna tjänster av hög kvalitet, även genom att uppvärdera och stärka mångfalden av vård- och omsorgstjänster (5). |
— |
Genomförande av en infrastrukturpolitik som kan bidra till mer innovativa alternativ i en utsläppssnål ekonomi och till att göra det mer attraktivt att verka lokalt. |
— |
Förstärkning av energieffektivitets- och miljökriterierna vid offentlig upphandling. |
— |
Främjande av nya och mer effektiva produkter, med hjälp av finansiering, för att ersätta gamla produkter. |
— |
Bättre tillgång till information. |
— |
Enklare användning av råvaror. |
1.11 En jämförelse mellan olika industriländers statliga stimulanspaket visar på att de europeiska regeringarna behöver komma fram till en gemensam framtidsvision, särskilt när det gäller att främja en hållbar utveckling och företagens sociala ansvar. Dessutom behövs det bättre samordning med kommissionen. Man kommer inte långt enbart med retorik. Det brådskar med att medlemsstaterna genomför sina planer i och med att krisen drabbar företag och arbetstagare så allvarligt.
1.12 EESK ser positivt på de resultat som uppnåddes i Prag den 7 maj vid sysselsättningstoppmötet i fråga om att finna handlingslinjer som kan genomföras på nationell och europeisk nivå tillsammans med arbetsmarknadsparterna, med utgångspunkt i en förstärkt social dialog (6), i syfte att öka ansträngningarna för att skapa sysselsättning och vidta nödvändiga åtgärder för att stimulera efterfrågan.
1.13 Lissabonstrategin måste behålla sin trovärdighet och visa prov på anpassningsförmåga i denna nya situation genom att man trappar upp reformprocessen och presenterar tydliga prioriteringar och nya metoder och anpassar den reviderade Lissabonstrategi som ska fastställas inom de närmsta månaderna till målen i EU:s strategi för hållbar utveckling.
1.14 De europeiska regeringarna måste anstränga sig mer att i sin helhet fullfölja de åtaganden och hålla de tidsgränser som man enats om inom EU.
1.15 Statligt stöd för att rädda sysselsättningen i företag som drabbats av problem i samband med globaliseringen och kreditrestriktioner bör uppfylla följande garantier:
— |
Stödet får inte öka protektionismen och skapa hinder för den fria konkurrensen. |
— |
Företagen som erhåller stöd ska framför allt anstränga sig att upprätthålla sysselsättningen. |
— |
Kollektivavtal ska respekteras och arbetstagarnas köpkraft ska bibehållas. |
— |
Arbetstagarna ska kunna utnyttja perioder med reducerad produktion för kompetenshöjande fortbildning och bör få stöd för detta. |
— |
Det offentliga stödet får inte bli någon slags inkomst för aktieägarna genom utdelning eller andra former av återköp av aktier. |
— |
Stödet ska om möjligt främja utvecklingen av nya produkter och tjänster i enlighet med miljövänliga kriterier. |
— |
Stödet får inte leda till snedvridning av konkurrensen och ska successivt trappas ner i omfattning. |
— |
Det bör finnas adekvata mekanismer för kontroll från skattebetalarnas sida. |
1.16 När det gäller att hantera krisens sociala aspekter har åtgärderna hittills varit otillräckliga. Man inser inte hur viktigt det är att skapa sysselsättning eller att vidta efterfrågestimulerande åtgärder (t.ex. mer samordnade skattelättnadspaket på EU-nivå, och lönepolitik) (7).
1.17 När det gäller tillfälliga åtgärder på arbetsmarknaden är det viktigt att det finns bestämmelser som säkerställer att tillfälligt anställda får adekvat utbildning särskilt i fråga om hälso- och säkerhetsnormer på arbetsplatsen och dessutom har en garanterad lönenivå.
1.18 Kommittén anser det vara angeläget och grundläggande för själva produktionsstrukturen inom EU att man för en politik som syftar till att locka ungdomar att studera tekniska och vetenskapliga ämnen på alla skol- och utbildningsnivåer, för att upprätthålla värdet i produktionsverksamheten som nedvärderats i förhållande till finans- och spekulationsverksamhet (8)
1.19 För att stimulera en återhämtning när det gäller produktion och hållbarhet inom den europeiska industrisektorn och tjänstesektorn, anser EESK att man måste öka resurserna till forskning, innovation och utveckling genom att använda befintliga instrument, t.ex. sjunde ramprogrammet för FoTU och Europeiska institutet för teknik och innovation (EIT). Men det behövs också ett tydligt sektorsinriktat synsätt med de prioriteringar som de europeiska teknikplattformarna fastställt som grund.
1.20 EESK insisterar särskilt på att man genomför gemenskapsåtgärder till stöd för företagsrelaterade tjänster och utvecklar tjänster och innehåll som är innovativa och gagnar medborgarna, konsumenterna, arbetstagarna och företagen, särskilt med avseende på de små och medelstora företagens internationalisering och export.
1.21 EESK anser det vara nödvändigt att, såsom kommitténs ordförandeskap framhåller (9), omarbeta kriterierna för bidrag från strukturfonderna – i synnerhet ESF – för att kunna ansöka direkt på EU-nivå även sektorsvis och därigenom återuppta den praxis som användes av EKSG och som fungerade smidigt och effektivt.
1.22 När det kommer till internationell handel anser EESK det mest angelägna vara att snabbt slutföra de multilaterala handelsförhandlingarna (Doharundan), vilket skulle upplevas som en positiv signal på de internationella marknaderna där återverkningarna av den pågående krisen är tydligt märkbara (10). EU kan och bör inta ett starkare ledarskap i förhandlingarna genom att tala med en röst för att åstadkomma ambitiösa resultat, där ILO:s grundläggande normer om arbetsvillkor och anständigt arbete respekteras. Detta är av avgörande betydelse för den framtida tillväxten i de europeiska tillverknings- och tjänstesektorerna.
1.23 Risken för en protektionistisk utvecklingsspiral i den aktuella situationen är i högsta grad påtaglig och illavarslande. Det är dock viktigt att kommissionen beslutsamt tillämpar bestämmelserna för att försvara handeln genom att ingripa med kraft mot dumpning och subventioner. Kommissionen bör också protestera mot och motarbeta oförsvarliga protektionistiska åtgärder och intensifiera dialogen med EU:s viktigaste handelsparter för att lösa motsättningarna inom handeln.
2. Inledning
2.1 |
Tillverknings- och tjänstesektorerna utgör ryggraden i den europeiska ekonomin. Genomförandet av inre marknaden har bidragit till deras kraftiga tillväxt, i enlighet med gemensamma regler och standarder. |
2.2 |
Dessa områden står inför exceptionella utmaningar:
|
2.3 |
Den världsomfattande recession som råder riskerar att ödelägga tillverknings- och tjänstesektorernas ansträngningar för att
|
2.4 |
Den aktuella krissituationen är för företagen inte bara en fråga om överlevnad utan också en möjlighet till utveckling och innovation. Företagen kan dock inte lämnas i sticket; entreprenörskap och sysselsättningsskapande initiativ behöver uppmuntras, och man bör snarast genomföra reformer för att förbättra företagens arbetsklimat, genom att minska onödiga administrativa bördor, upprätthålla och förbättra inre marknaden, förbättra tillgången till riskkapital, främja innovation och flexicurity, verka för bättre och mindre lagstiftning, samt satsa på förbindelser mellan den akademiska och vetenskapliga världen och företagsvärlden, på utbildning och personalfortbildning, särskilt inom de teknisk-vetenskapliga disciplinerna, och på utveckling av pionjärmarknader. |
2.5 |
EESK vill betona hur viktigt det är att uppmärksamma den rådande situationen och framtidsutsikterna för i synnerhet de främsta tillverknings-, tjänste- och turistsektorerna och beakta följande olika grundläggande aspekter som är nära förbundna:
|
3. Den internationella dimensionen
3.1 |
I USA sjönk BNP med 1 % under det fjärde kvartalet 2008 efter en nedgång på 0,1 % kvartalet innan. I Japan sjönk BNP med 3,3 % efter en nedgång på 0,6 % kvartalet innan. I euroområdet sjönk BNP med 1,5 % efter en nedgång på 0,2 % kvartalet innan (15). |
3.2 |
Arbetslösheten ökar snabbt, och enligt OECD kan den bli så hög som 12 % vid slutet av 2010. Samtidigt ökar lönerna långsammare eller förblir oförändrade. |
3.3 |
Kommissionen påpekar helt riktigt (16) att ”så länge utlåningen är begränsad kommer insatserna för att stimulera efterfrågan och förtroendet hos konsumenterna att stöta på hinder. (…) Vi har att göra med en världsomfattande kris, och en fullständig återhämtning kan inte ske förrän de viktigaste aktörerna i världsekonomin har återfått tillväxten och bedriver handel sinsemellan.” |
3.4 |
Av samma åsikt är Europeiska fackliga samorganisationen (EFS): Den ekonomiska situationen kommer troligtvis inte att förbättras förrän sättet att tänka ändras radikalt: Hoppet om en snar återgång till business as usual är trösterikt men orealistiskt, och vad vi i stället behöver är en ny ekonomisk verklighet som grundar sig på människor, innovation och hållbar utveckling. Vi behöver dessutom uppvärdera regeringarnas roll i fråga om
|
3.5 |
Vid G20-mötet i London den 18 mars 2009 framhöll den europeiska arbetsgivarorganisationen Businesseurope att finanskrisen har fått ödesdigra konsekvenser för företagen i och med att den främsta pådrivande kraften för tillväxt drabbats av begränsad tillgång till finansieringskapital. För att undvika en total ekonomisk kollaps är ekonomisk stimulans nödvändig. (18) |
4. Den institutionella dimensionen
4.1 |
Det håller på att utvecklas en allt bredare samsyn, och det sker en utvidgad gemensam kraftsamling för att utarbeta exceptionella åtgärder och akuta politiska lösningar som går utöver befintliga regler, i syfte att till varje pris rädda företag, tillverkningssektorer, produktions- och tjänsteverksamhet, sysselsättning samt hushållens inkomster och konsumtion. |
4.2 |
Den politik som avser att begränsa de ekonomiska, sysselsättningsmässiga och sociala följderna av krisen genom att lämpa över ansamlade inre spänningar på grannen utgör inte bara en falsk lösning av problemet utan riskerar att störta ekonomierna i en nationalism och protektionism som skulle kunna förstöra de internationella strukturer för samarbete och regional integration som mödosamt byggts upp under de senaste åren i Europa och i världen. |
4.3 |
EESK anser att varje åtgärd som syftar till att mildra den rådande krisen bör vidtas utifrån följande grundläggande och nödvändiga mått och steg:
|
4.4 |
EESK är övertygad om att den rådande krisen ska kunna leda till en större ekonomisk integration från institutionernas sida som inriktas på utveckling av en ekonomi där kvalitet är ledordet, liksom på fler och bättre jobb. |
4.5 |
Något som EESK bedömer vara ännu mer angeläget är en större politisk integration i Europa, i och med att detta är grundförutsättningen för en kompromiss där det inte finns plats för egoism och tankar på nationella fördelar, med en gemensam framtid att sträva efter. |
4.6 |
EESK är övertygad om att en nystart för Europaprojektet, i samma anda som besjälade Jean Monnet vid tillkomsten och genomförandet av Parisfördraget som låg till grund för EKSG, skulle göra det möjligt att ge den europeiska ekonomin ny drivkraft. |
4.7 |
Det är nödvändigt att så fort som möjligt gå vidare med ratificeringen av Lissabonfördraget för att tillförsäkra Europaprojektet en struktur som kan leda till en mer samordnad politik. |
5. Krisens sociala dimension: följder för arbetstagarna, företagen och hushållen
5.1 |
Under de senaste månaderna har vi sett en drastisk ökning av omstruktureringar av företag. Många företag har varslat om uppsägning, med allvarliga sociala följder även med avseende på ungdomarnas framtidsutsikter (20). Andra företag har gått i konkurs. |
5.2 |
Kommittén är övertygad om att nyckeln till en återhämtning av EU:s konkurrenskraft är de mänskliga resurserna, både när det gäller arbetstagarnas kapacitet och kvalifikationer och den nya företagsledningsmodellen. |
5.3 |
Att satsa på personalen och hålla igång sysselsättningen är för EESK avgörande faktorer för att främja EU:s industriella konkurrenskraft, och detta gäller såväl arbetstagarnas kvalifikationer och ökade kompetens som den nya modellen för företagens sociala ansvar (21). |
5.4 |
Med tanke på omfattningen av krisen bör utbildnings- och sysselsättningsprogram som är inriktade på tillväxtsektorer, t.ex. förnybar energi, snarast möjligt erbjudas arbetstagare som drabbats av recessionen. |
5.5 |
Åtgärder till stöd för hushållens konsumtion bör beaktas också för att stimulera efterfrågan (22). |
6. Den realekonomiska dimensionen: återhämtning inom tillverknings- och tjänstesektorerna
6.1 |
Avindustrialiseringen. Under de senaste åren och framför allt runt sekelskiftet har kommissionen och många medlemsstater kanske lagt mindre vikt vid näringslivs- och tilllverkningsindustripolitiken och i stället fokuserat på den rikedom som genererades av utvecklingen av komplexa finanssystem, uppbyggda framför allt efter nordamerikanska modeller. |
6.2 |
EU antog 2005 riktlinjer för en integrerad europeisk industripolitik som grundar sig på en kombination av branschspecifika och branschövergripande initiativ. År 2007 genomfördes en halvtidsöversyn som ett led i EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi (23). Sedan presenterade EU 2008 en handlingsplan för en hållbar industripolitik (24), som EESK redan har haft tillfälle att uttala sig om (25). |
6.3 |
Konkurrenskraftiga företag med socialt ansvar, företag inom den sociala ekonomin och med alltmer kvalificerade arbeten och samrådsstrukturer bör utgöra en referenspunkt för den politik som ska ge tillverknings- och tjänstesektorerna ny drivkraft. |
6.4 |
Lissabonstrategin måste bevara sin trovärdighet. Medlemsstaterna och EU-institutionerna måste kunna anpassa sin politik till den nya situationen och presentera tydliga prioriteringar och nya metoder för att fastställa en reviderad Lissabonstrategi inom de närmaste månaderna. Det är nödvändigt att skynda på reformerna och presentera tydliga, detaljerade prioriteringar med färdplaner som är möjliga att hålla och kontrollera. |
6.5 |
EESK menar att grunden för utvecklingen av de europeiska tillverknings- och tjänstesektorerna ligger i process- och produktförbättring. Vi uppmanar EU att vidta kraftfulla åtgärder för att stödja detta arbete. |
6.6 |
En sådan industriell strategi bör enligt EESK innehålla följande:
|
6.7 |
De små och medelstora företagens situation måste uppmärksammas, särskilt när det gäller svårigheten att få tillgång till krediter. För närvarande uppfyller inte de fonder som är avsedda för små och medelstora företag sina målsättningar. |
6.8 |
Small Business Act som kommittén tidigare har yttrat sig om (29)”anser EESK inte är tillräckligt, särskilt inte med tanke på de nuvarande ekonomiska och finansiella svårigheterna”, eftersom initiativet inte har tilldelats tillräckliga ekonomiska medel. Det är emellertid viktigt att se till att Small Business Act genomförs på ett fullständigt och systematiskt sätt i tid i medlemsstaterna. |
6.9 |
Förutom tillgången till krediter, vilket kommittén redan påpekat, är följande åtgärder, särskilt i den rådande situationen, av största betydelse:
|
6.10 |
När det gäller specifika sektorer hade kommissionen redan – efter ett brett offentligt samråd – identifierat en rad tillverkningssektorer att rikta stimulans- och förnyelseinsatser till. Sex marknader hade identifierats för den inledande etappen av pionjärmarknadsinitiativet (31):
|
6.11 |
Fler sektorer borde komma i fråga för den metod som kommissionen här använder. Man borde alltså finna sektorer där en samordnad insats genom politiska nyckelinstrument, ramvillkor och ett förstärkt samarbete mellan de viktigaste parterna kan skynda på marknadsutvecklingen utan att ändra konkurrensförhållandena (32). Detta gäller också för utvecklingen av den europeiska försvarsindustrin, som borde bli föremål för en mer samordnad europeisk politik efter inrättandet av Europeiska försvarsbyrån och de framsteg som gjorts med avseende på den gemensamma säkerheten (33). |
6.12 |
För att göra den europeiska industripolitiken effektiv är det nödvändigt att ta hänsyn till varje sektors specifika villkor, som varierar mellan olika sektorer som motorfordonssektorn (bilar, lastbilar och motorcyklar (34)), den kemiska industrin, varvsindustrin, kol- och stålindustrin, byggnadssektorn, glas- och keramikindustrin, cementindustrin, textil- och konfektionsindustrin, livsmedelsindustrin, metallbearbetningsektorn och den elektromekaniska sektorn, rymdsektorn, informations- och telekommunikationsektorn, energisektorn och vårdsektorn etc. |
6.13 |
För att också stödja innovation anser EESK det vara viktigt att vidareutveckla de nya industripolitiska instrument som inrättats, såsom gemensamma teknikinitiativ, innovativ offentlig upphandling och handlingsplanen för hållbar produktion och konsumtion. |
6.14 |
EESK anser att man även inom tjänstesektorn bör skynda på avregleringen, särskilt vad gäller fria yrkesutövares verksamhet och de restriktioner som ännu finns kvar när det gäller taxor och tillstånd att utöva yrket. |
6.15 |
EESK insisterar särskilt på att man genomför gemenskapsåtgärder till stöd för företagsrelaterade tjänster och utvecklar tjänster och innehåll som är innovativa och gagnar medborgarna, konsumenterna och företagen och skyndar på övergången till digitala sändningar och spridningen av bredbandsuppkoppling samt undanröjer hinder för e-förvaltning och interoperabilitet mellan systemen. |
6.16 |
Enligt EESK bör man stärka och strama upp den gemensamma utrikespolitiken i förbindelserna med övriga världen. |
7. Dimensionen hållbar utveckling
7.1 |
EESK har stött (35) och fortsätter att stödja initiativ för utveckling av strategier för hållbar produktion och konsumtion som är fullkomligt integrerade med den övriga gemenskapspolitiken, för att omvandla potentiella utmaningar till konkurrensmöjligheter. |
7.2 |
Kommittén är övertygad om att EU även i fortsättningen bör präglas av ambitiösa målsättningar som ska uppnås med rättsliga och finansiella medel som inte skadar Europas konkurrenskraft eller innebär ökade bördor för företag och medborgare utan som i stället stöder effektiva verksamheter, innovationsprocesser och teknikförbättring. |
7.3 |
EESK vill betona vikten av att inleda lämpliga initiativ för att gå i täten internationellt när det gäller energieffektivitet, genom att öka de förnybara energikällornas kapacitet och utveckla teknik för att samla upp koldioxid. |
Bryssel den 1 oktober 2009.
Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande
Mario SEPI
(1) Mario Monti, f.d. kommissionär med ansvar för konkurrens, har uttryckt sin oro för den europeiska modellens överlevnad, vars grund är inre marknaden (ledarartikel i Corriere della sera den 10 maj 2009).
(2) Erkännande av yrkeskvalifikationer, beskattning av kapitalinkomster, summering av yrkesverksamhet i olika länder för beräkning av pension, m.m.
(3) Se den europeiska plattformen Manufuture (www.manufuture.org). Se även intervjun med Étienne Davignon om tillämpningen av Davignonplanen (Bryssel den 14 januari 2008, www.ena.lu).
(4) Europeiska investeringsfonden (EIF) som finansieras av Europeiska investeringsbanken (EIB). Se första delen av Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP) (ramprogram för innovation och konkurrens).
(5) Se pionjärmarknaden ”e-hälsovård” (KOM(2007) 860) – punkt 6.10 nedan.
(6) Se kommitténs yttrande om ”Resultaten av toppmötet om sysselsättning” CESE 1037/2009), ännu inte publicerat i EUT.
(7) Se förslagen från Europeiska rådet i Luxemburg i november 1997 om en sänkning av momsen på fria yrkesutövares tjänster enligt medlemsstaternas definition, inom en gemenskapsram.
(8) Mål: Att i alla EU:s medlemsstater minst 50 % av alla studenter genomgår högre utbildning och att minst 25 % väljer teknisk, ingenjörsvetenskaplig eller vetenskaplig inriktning (rapport ELECTRA).
(9) Brev från ordförande Sepi till ordförande Barroso i samband med det europeiska toppmötet om sociala frågor i Prag.
(10) Se yttrandet ”Förhandlingar om nya handelsavtal – EESK:s ståndpunkt”, EUT C 211, 19.8.2009, s. 82–89, och yttrandet om ”Den förnyade Lissabonstrategins externa dimension” (ännu inte publicerat i EUT).
(11) BRIK-länderna: Brasilien, Ryssland, Indien och Kina.
(12) Eurostat – 30.4.2009.
(13) SEK(2009) 353.
(14) UNWTO World Tourism Barometer vol.7 nr 2 – juni 2009.
(15) Under första kvartalet 2009 sjönk BNP med 2,5 % i jämförelse med kvartalet innan. I maj 2009 hade industriproduktionen i EU sjunkit med 15,9 % jämfört med året innan (16,8 % för tillverkningssektorn) – SEK(2009) 1088 – 20.7.2009.
(16) KOM(2009) 114.
(17) Se sammanfattningen av EFS resolution om återhämtningsplanen för Europa (5.12.2008, http://www.etuc.org/).
(18) Se PM från Businesseurope av den 17.3.2009 inför G20 Business Event (18.3.2009, http://www.businesseurope.eu/).
(19) IPR = International Product Regulations.
(20) I EU-27 gick ungdomsarbetslösheten upp till 18,3 % under första kvartalet 2009, dvs. 5 miljoner arbetslösa ungdomar – Eurostat 23.7.2009.
(21) Detta kommer att bli mycket svårare i och med att hänsyn måste tas till effekten av förhållandet riskkapital/lån, i enlighet med Basel II–avtalet, för små och medelstora företag Det är nödvändigt att anta en rad bestämmelser på EU-nivå för att försöka mildra dessa effekter.
(22) Se indikatorn ”consumer confidence” (diagram 6), ”Business & Consumer Survey Results”, GD ECFIN, juni 2009.
(23) KOM(2007) 374.
(24) KOM(2008) 397.
(25) Se yttrandet om ”Hållbar konsumtion och produktion”, EUT C 218, 11.9.2009, s. 46–49.
(26) Sysselsättningsrapport 2008–2009, rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor), 9.3.2009.
(27) Se KOM(2008) 800 (En ekonomisk återhämtningsplan för Europa).
(28) Se föregående fotnot.
(29) EESK: s yttrande, EUT C 182, 4.8.2009, s. 30.
(30) Se kommitténs yttrande om ”Små och medelstora företags gemenskapsrättsliga status”, EGT C 125, 27.5.2002, s. 100.
(31) KOM(2007) 860.
(32) Rådet (konkurrens), 4.12.2006: slutsatser om innovations- och konkurrenspolitiken.
(33) Se yttrandena om ”Överföring av försvarsmateriel” och ”Ett europeiskt försvar” (publicerade i EUT C 100, 30.4.2009, s. 109 respektive EUT C 10, 14.1.2004, s. 1).
(34) Särskilt EU:s motorcykelsektor borde bli föremål för ett stöd- och stimulanspaket från medlemsstaterna, i likhet med det som fastställts för bilsektorn, i och med att båda sektorerna drabbats lika hårt av den rådande ekonomiska krisen.
(35) Se EESK:s yttrande om miljövänlig produktion (EUT C 224, 30.8.2008, s. 1).