This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011PC0608
Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on the European Globalisation Adjustment Fund (2014 - 2020)
Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za obdobje 2014–2020
Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za obdobje 2014–2020
/* COM/2011/0608 konč. - 2011/0269 (COD) */
Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za obdobje 2014–2020 /* COM/2011/0608 konč. - 2011/0269 (COD) */
{SEC(2011)1130
final} {SEC(2011)1131
final} OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA ·
Splošno ozadje Komisija je v svojem sporočilu „Proračun
za strategijo Evropa 2020“[1]
poudarila potrebo po učinkoviti obravnavi več izzivov, ki pomenijo
resno grožnjo socialni koheziji in konkurenčnosti. Ti pereči izzivi
so zlasti povezani z: nezadostno ravnijo spretnosti, slabo učinkovitostjo
aktivne politike trga dela in izobraževalnih sistemov, socialno
izključenostjo obrobnih družbenih skupin ter majhno mobilnostjo delavcev. V zvezi s tem je bila ugotovljena potreba, da se
za čas trajanja večletnega finančnega okvira (MFF) za
obdobje 2014–2020 zagotovi posebna, enkratna podpora delavcem, ki
postanejo presežni zaradi velikih strukturnih sprememb, ki jih je sprožila vse
večja globalizacija proizvodnje in vzorcev trgovanja. Kot v programskem
obdobju 2007–2013 mora biti ta posebna podpora zagotovljena prek Evropskega
sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG), enega od obstoječih posebnih
instrumentov, katerih uporaba ne vpliva na zgornje meje odhodkov MFF. Komisija je v istem sporočilu navedla, da
morala biti Unija z uporabo sredstev ESPG zmožna zagotavljati tudi podporo v
primeru kolektivnih odpuščanj, ki so posledica resne motnje v lokalnem,
regionalnem ali nacionalnem gospodarstvu, nastale zaradi nepričakovane
krize. Poleg tega bo področje uporabe ESPG razširjeno, da se zagotovi
prehodno podporo kmetom za njihovo lažje prilagajanje novim tržnim razmeram,
nastalim zaradi trgovinskih sporazumov Unije, ki vplivajo na kmetijske
proizvode. ·
Razlogi za predlog in njegovi cilji Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji
(ESPG) je bil prvotno ustanovljen za čas trajanja programskega obdobja 2007–2013
z Uredbo (ES) št. 1927/2006[2],
da bi Uniji priskrbel instrument za izkazovanje solidarnosti in zagotavljanje
podpore delavcem, ki postanejo presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v
svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, kadar imajo ta
odpuščanja delavcev velik negativen vpliv na regionalno ali lokalno gospodarstvo.
Cilj ESPG je s sofinanciranjem ukrepov aktivne politike trga dela olajšati
ponovno vključitev delavcev na področjih, v sektorjih, območjih
ali trgih dela, ki so jih prizadele hude gospodarske motnje. Komisija je zaradi obsega in hitrosti razvoja
finančne in gospodarske krize leta 2008 v Evropskem načrtu za
oživitev gospodarstva[3]
predvidela revizijo Uredbe (ES) št. 1927/2006. Ob nekaterih stalnih
spremembah na osnovi prvega leta izvajanja ESPG je bil glavni cilj te revizije[4]
podaljšati področje uporabe ESPG od 1. maja 2009 do 30. decembra 2011,
da se lahko izkaže solidarnost Unije in zagotovi podpora delavcem, ki postanejo
presežni neposredno zaradi finančne in gospodarske krize, ter poveča
stopnja sofinanciranja s 50 na 65 %, s čimer se zmanjša breme držav
članic. Komisija je ob upoštevanju sedanjih gospodarskih razmer in potrebe
po konsolidaciji javnih financ predlagala[5], da se začasno odstopanje zaradi krize
podaljša do 31. decembra 2013, tj. do konca obdobja izvajanja Uredbe
(ES) št. 1927/2006. Glavni cilj tega predloga je zagotoviti, da ESPG v
naslednjem programskem obdobju še naprej deluje v skladu s temeljnimi
načeli iz MFF za obdobje 2014–2020, ki je tudi razširil področje
uporabe ESPG za vključitev kmetov. V skladu z glavnim namenom Uredbe (ES) št. 1927/2006
je cilj predloga je na ravni Unije izkazati solidarnost z odpuščenimi
delavci, ki so jih prizadele izjemne okoliščine, in zagotoviti podporo za
njihovo hitro ponovno vključitev na trg dela v skladu s cilji strategije
Evropa 2020. ESPG bo zlasti zagotavljal podporo v primerih, ko
so delavci postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih
trgovinskih tokovih, v skladu s prvotnim področjem uporabe ESPG, kakor je
določeno v členu 1 Uredbe (ES) št. 1927/2006. ESPG se bo lahko
odzval tudi v primeru nepričakovanih kriz, ki povzročijo resne motnje
v lokalnem, regionalnem ali nacionalnem gospodarstvu. Take nepričakovane
krize bi na primer lahko vključevale veliko recesijo pri pomembnih
trgovinskih partnerjih, zrušitev finančnega sistema, primerljivo s tisto
iz leta 2008, resne težave z dobavo energije ali osnovnih surovin, naravno
katastrofo idr. ESPG bo tudi na voljo za pomoč kmetom pri prilagajanju
novim tržnim razmeram, ki so posledica trgovinskega sporazuma, kot je sporazum
o kmetijskih proizvodih, ki ga je sklenila Unija. Primeri takih možnih
prihodnjih trgovinskih sporazumov so na primer sporazumi, o katerih se pogaja z
državami Mercosur, ali v okviru Svetovne trgovinske organizacije iz naslova
razvojne agende iz Dohe. Za zagotovitev, da ESPG ostane smiseln instrument
na evropski ravni, je lahko vloga za podporo iz ESPG vložena takrat, ko število
presežnih delavcev doseže najnižji prag. Izkušnje z izvajanjem Uredbe (ES)
št. 1927/2006 so pokazale, da je prag 500 presežnih delavcev v danem
referenčnem obdobju sprejemljiv, zlasti če se upošteva možnost
vložitve vlog za manjše število presežnih delavcev na majhnih trgih dela ali v
izjemnih okoliščinah. Za kmetijski sektor bi
bila vloga ESPG vložena na drugačni osnovi. Predhodne informacije o
sektorjih in/ali proizvodih, ki bi jih lahko prizadel povečan uvoz kot
neposredna posledica trgovinskih sporazumov, bodo zagotovljene v analizi, ki jo
bodo oddelki Komisije izvedli za trgovinska pogajanja. Oddelki Komisije bodo po
parafiranju trgovinskega sporazuma dodatno preverili sektorje ali proizvode, za
katere se pričakuje bistveno povečanje uvoza v Unijo in pomemben upad
cen, ter ocenili verjeten učinek na prihodke sektorja. Komisija bo na
podlagi tega določila kmetijske sektorje ali proizvode in po potrebi
regije, upravičene do morebitne podpore ESPG. Države članice bi lahko
vložile vloge za prispevek iz ESPG, če lahko dokažejo, da so
upravičeni sektorji izkusili velike izgube, povezane s trgovino, da so
kmetje, delujoči v teh sektorjih, prizadeti ter da so določile
prizadete kmete in za njih predvidele pomoč. Da bi bila podpora iz ESPG dostopna delavcem
neodvisno od njihove pogodbe o zaposlitvi ali delovnega razmerja, se pojem
„delavci“ razširi, da vključuje ne le delavce s pogodbami o zaposlitvi za
nedoločen čas kot v Uredbi (ES) št. 1927/2006, temveč tudi
delavce s pogodbami za določen čas, delavce, zaposlene prek agencij
za zagotavljanje začasnega dela, lastnike-menedžerje mikro, malih in
srednjih podjetij in samozaposlene delavce (vključno s kmeti). Ker je dostop do podpore iz ESPG pogojen z
dejstvom, da so delavci morali biti odpuščeni, ali za kmete, da
prilagajajo del dejavnosti, na katerega je vplival zadevni trgovinski sporazum,
predlog vsebuje posebne določbe o načinu, kako je treba knjižiti
odpuščanje za vsakega delavca. ESPG je zasnovan za prispevanje k ciljem rasti in
zaposlovanja strategije Evropa 2020. Zato se osredotoča na aktivne ukrepe
na trgu dela, katerih namen je hitra ponovna vključitev odpuščenih
delavcev v redno zaposlitev. Ta predlog po zgledu Uredbe (ES) št. 1927/2006
določa finančni prispevek iz ESPG za sveženj aktivnih ukrepov na trgu
dela. ESPG ne more prispevati k financiranju pasivnih ukrepov, ker ti niso v
skladu s cilji rasti in zaposlovanja strategije Evropa 2020. Pomoči so
lahko vključene samo, če so zasnovane kot pobude za olajšanje
udeležbe odpuščenih delavcev v ukrepih aktivne politike trg dela. Da bi se
zagotovilo razumno ravnovesje med resnično aktivnimi ukrepi politike na
trgu dela in „aktiviranimi“ pomočmi, je delež pomoči v usklajenem
svežnju aktivnih ukrepov na trgu dela omejen. Za kmete, vključno s člani kmetijskega
gospodinjstva, dejavnimi na kmetiji, se bodo ukrepi osredotočili na
pridobivanje ustreznega usposabljanja in spretnosti ter uporabo svetovalnih
storitev, s čimer bi jim omogočili prilagoditev dejavnosti,
vključno z izvajanjem novih dejavnosti, v kmetijstvu in/ali zunaj njega,
poleg tega pa bi nekoliko podprli tudi začetne naložbe, potrebne za
spremembo ali prilagoditev dejavnosti, da se jim pomaga postati
konkurenčnejši, s strukturnega vidika, in se jim omogoči
zagotavljanje sredstev za preživljanje. Podpora bi bila lahko dodeljena tudi za
dejavnosti sodelovanja z namenom ustvarjanja novih tržnih priložnosti zlasti za
male kmete. ESPG je postavljen zunaj MFF zaradi nepredvidljive
in nujne narave okoliščin, ki upravičujejo njegovo uporabo. Vendar pa
je njegova učinkovitost trpela zaradi dolgotrajnosti in postopkovnih
zahtev postopka odločanja. Cilj vseh strani, vključenih v proces
ESPG, bi moral biti karseda skrajšati čas, ki preteče med datumom
vloge za podporo iz ESPG in datumom plačila, in poenostaviti postopke:
države članice si morajo prizadevati za vložitev popolne vloge takoj, ko
so izpolnjena ustrezna merila; Evropska komisija mora oceniti in odločiti
o upravičenosti kmalu po vložitvi popolne vloge, proračunski organ pa
bi moral hitro sprejeti odločitev o uporabi sredstev ESPG. Komisija bo za
pokrivanje potreb, ki nastanejo na začetku leta, v okviru letnega proračunskega
postopka še naprej predlagala najnižji znesek v odobritvah plačil za
zadevno proračunsko vrstico. Glede na nepredvidljivo naravo potreb po podpori
iz Sklada je treba del najvišjega letnega zneska rezervirati za vloge za
finančne prispevke, vložene po 1. septembru vsakega leta. V primeru,
da potrebe po podpori iz Sklada presegajo preostali znesek, ki je na voljo,
bodo predlogi Komisije odražali delež, določen za podporo kmetijskega
sektorja v času trajanja MFF. Pomoč iz ESPG bo dopolnjevala prizadevanja
držav članic na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Zaradi dobrega
finančnega poslovodenja ESPG ne more nadomestiti ukrepov, ki jih že
zajemajo skladi in programi Unije, vključeni v MFF. Prav tako
finančni prispevek iz ESPG ne more nadomestiti ukrepov, za katere so v
skladu z nacionalne zakonodajo ali kolektivnimi pogodbami govorna podjetja, ki
odpuščajo. Proračunski postopek v predlogu izhaja
neposredno iz točke 13 osnutka Medinstitucionalnega sporazuma[6]. Kadar bo
le možno, bo proces skrajšan in poenostavljen. Ob upoštevanju dejstva, da se ukrepi,
sofinancirani iz ESPG, izvajajo prek deljenega upravljanja z državami
članicami, bo plačilni mehanizem za finančni prispevek ostal
usklajen s tistimi, ki se uporabljajo za ta način upravljanja
proračuna Unije. Hkrati morajo načini financiranja odražati
področje uporabe ukrepov, ki jih morajo izvesti države članice, kakor
so predlagani v njihovih vlogah. Stopnja sofinanciranja bo modulirana, pri
čemer prispevek znaša največ 50 % stroškov svežnja in njegovega
izvajanja, z možnostjo povečanja te stopnje na 65 % pri vlogah, ki
jih vložijo države članice, na katerih ozemlju je vsaj ena regija po ravni
NUTS II upravičena do financiranja na podlagi cilja konvergenca
strukturnih skladov. Namen te modulacije je zagotoviti, da solidarnosti Unije z
delavci v teh državah članicah in regijah ne ovira pomanjkanje virov
sofinanciranja države članice, ki se odraža v višjih stopnjah
sofinanciranja v okviru strukturnih skladov. Komisija se bo pri oceni takih
vlog odločila, ali so višje stopnje sofinanciranja upravičene v
določenem primeru, ki ga je predlagala država članica. Eno glavnih sporočil za obdobje 2014–2020 je,
da morajo biti odhodki na ravni Unije usmerjeni v doseganje rezultatov, s
čimer se zagotovi, da realizacije in učinek odhodkov pospešijo
izvajanje strategije Evropa 2020 in dosego njenih ciljev. MFF za odhodke,
povezane z ESPG, določa cilj, da mora vsaj 50 % delavcev, ki so
prejeli pomoč prek ESPG, po 12 mesecih najti novo in zanesljivo
zaposlitev. Da bo Komisija lahko spremljala, ali si države članice uspešno
prizadevajo za dosego tega cilja, bodo države članice po 15 mesecih
predložile vmesno poročilo o izvajanju podpore iz ESPG. V skladu z istim,
v rezultate usmerjenim pristopom predlog določa možnost, da države
članice – po odobritvi s strani Komisije – lahko spremenijo
načrtovane aktivne ukrepe politike na trgu dela, če v 24-mesečnem
obdobju izvajanja drugi ukrepi postanejo ustreznejši in bolj obetavni za dosego
višje stopnje ponovne vključitve na trg dela. ·
Veljavne določbe na področju, na
katero se nanaša predlog Kot je navedeno v sporočilu[7] o MFF,
bodo strukturni skladi, ki zajemajo Evropski socialni sklad (ESS) in Evropski
sklad za regionalni razvoj (ESRR), zagotavljali financiranje strukturnih
ukrepov za ekonomsko, socialno in ozemeljsko kohezijo. Financiranje se bo
osredotočilo na ključne prednostne naloge strategije Evropa 2020, kot
so spodbujanje zaposlovanja, naložbe v spretnosti, izobraževanje in
vseživljenjsko učenje, socialna vključenost in boj proti
revščini ter krepitev institucionalnih zmogljivosti in učinkovita
javna uprava. Tako ESS kot ESRR sestavljajo večletni programi v podporo
doseganju strateških, dolgoročnih ciljev, zlasti predvidevanja ter
upravljanja sprememb in prestrukturiranja. Po drugi strani pa je ESPG ustanovljen
za zagotavljanje podpore v izjemnih okoliščinah in zunaj rutine
večletnega načrtovanja. Kot je navedeno v istem sporočilu, bo skupna
kmetijska politika (SKP) ohranila svojo dvostebrno strukturo ter nadaljevala z
zagotavljanjem neposredne podpore kmetom in s podpiranjem tržnih ukrepov,
popolnoma financiranih iz proračuna Unije. Še naprej bo tudi zagotavljala
posebne okoljske javne dobrine, izboljševala konkurenčnost kmetijstva in
gozdarstva ter spodbujala diverzifikacijo gospodarske dejavnosti in kakovost
življenja na podeželju na podlagi svojega drugega stebra in posebej na podlagi
podpore iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP). Podobno
kot strukturne sklade sestavljajo EKSRP večletni programi v podporo
doseganju strateških, dolgoročnih ciljev. Po drugi strani je bil ESPG ustanovljen, da bi
Evropski uniji omogočal, da v duhu solidarnosti prispeva časovno
omejeno podporo delavcem, ki postanejo presežni, in kmetom, ki so prisiljeni
spremeniti ali prilagoditi svoje prejšnje kmetijske dejavnosti v izjemnih
okoliščinah in zunaj rutine večletnega načrtovanja. Za pospeševanje učinkovite uporabe
instrumentov ekonomske, socialne in ozemeljske kohezije Unije bo izbira
instrumenta temeljila na oceni, ali so odpuščanja delavcev povzročili
strukturni dejavniki ali začasno poslabšanje stanja zaposlenosti, ki so ga
povzročili dejavniki, določeni v Uredbi. ·
Skladnost z drugimi politikami in cilji Unije ESPG prispeva k doseganju ciljev strategije Evropa
2020, ki naj bi Uniji omogočila, da bo iz krize izšla močnejša in bo
svoje gospodarstvo usmerila v pametno, trajnostno in vključujočo
rast, ki jo bo spremljala visoka stopnja zaposlenosti, produktivnosti in
socialne kohezije. Komisija v Sporočilu[8] Evropa 2020 – Strategija za pametno,
trajnostno in vključujočo rast poudari vlogo ESPG pri vodilni pobudi
„Industrijska politika za dobo globalizacije“, zlasti zaradi hitre
prerazporeditve spretnosti v hitro rastoče nastajajoče panoge in
trge. ·
Učinek na temeljne pravice Predlog nima učinka na temeljne pravice. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI
STRANMI IN OCENA UČINKA ·
Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi Za zainteresirane strani sta potekali dve
konferenci za razpravo o prihodnosti ESPG, 25. in 26. januarja 2011[9] ter 8. marca 2011[10]. Zbrani so bili dokazi[11] o
prihodnosti ESPG prek dveh vprašalnikov, poslanih 26. avgusta 2010 in 12. oktobra 2010 strokovnjakom držav članic, ter prek
vprašalnika, ki je bil 2. februarja 2011 poslan evropskim
organizacijam socialnih partnerjev. Odgovorilo je petindvajsetih držav
članic; odgovorilo je razmeroma malo organizacij socialnih partnerjev, a
na konferencah so se dejavno udejstvovali. S strokovnjaki držav članic se
je dodatno posvetovalo na srečanju strokovnjakov v Portu 29. in 30. septembra 2010[12] ter v
Bruslju 9. marca 2011[13].
Glavni rezultat teh posvetovanj je bila zelo velika podpora v prid instrumentu
za hitro odzivanje na krize v primeru kolektivnih odpuščanj. Vendar so vsi
kritizirali zapletenost postopka in počasnost sedanjega postopka
odločanja. ·
Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj Strokovno mnenje ni bilo potrebno. ·
Ocena učinka Oceno učinka ESPG zajema Ocena učinka[14]
finančnih instrumentov Generalnega direktorata za zaposlovanje, socialne
zadeve in vključenost, tj Evropski socialni sklad (ESS), ESPG, program PROGRESS,
mrežo EURES in instrument za mikrofinanciranje v okviru programa PROGRESS. Ocena učinka je proučila tri glavne
možnosti za ESPG: –
Možnost 1 – nespremenjena politika, tj. ESPG je še naprej brez lastnega proračuna. Po prejemu vsake
vloge mora proračunski organ sprejeti odločitev, ali zadevni
konkretni primer zasluži podporo. Glavna pomanjkljivost je dolgotrajnost,
povezana z upravnimi postopki okrog postopka odločanja. Glavne prednosti
so prožnost instrumenta, zlasti upoštevanje zelo nepredvidljive narave
odhodkov, dvig ozaveščenosti v zvezi s kolektivnimi odpuščanji v
Evropskem parlamentu, velika prepoznavnost vsake vloge in velika prepoznavnost
ESPG kot takega. –
Možnost 2 – vključitev ukrepov ESPG v
ESS. Glavne pomanjkljivosti so potreba po
natančno dodeljenih proračunskih sredstvih med programskim obdobjem
kljub „nenačrtni“ naravi kolektivnih odpuščanj, možna neusklajenost s
splošnimi merili za dodeljevanje sredstev, uporabljenimi pri kohezijski
politiki, in zmanjšanje politične prepoznavnosti podpore Unije, ker
proračunski organ ni vpleten. Glavne prednosti te možnosti so
povečana usklajenost in dopolnjevanje z ESS, skrajšanje postopka
odločanja ter racionalizacija in poenostavitev vlog ESPG, saj bi ESPG
lahko imel koristi od struktur, postopkov, upravljanja in nadzornih sistemov
ESS in poenostavitev, ki so lastne ESS, na področjih, kot so
upravičeni stroški. –
Možnost 3 – ESPG kot samostojni sklad z
lastno dodelitvijo proračunskih sredstev.
Glavne pomanjkljivosti so izguba proračunske prožnosti, ker bi bil fiksni
znesek dodeljen za spremenljive odhodke, mehanizem za izvrševanje (negativen
učinek na mehanizem za izvrševanje v primerjavi z možnostjo 2, ker ESPG ne
bi imel koristi od struktur, postopkov in poenostavitve ESS) in še tveganje
možnega prekrivanja z ESS. Glavna prednost je visoka stopnja prepoznavnosti
evropske solidarnosti. Ocena je pokazala, da sta, kar zadeva hitrost
dodelitve pomoči ESPG, priporočljivi možnosti 2 in 3. Vendar ti
možnosti vključujeta višje tvegaje zmanjšane učinkovitosti zaradi neuporabe
dodeljenih virov. Vključenost oblikovalcev politike v možnost 1 zagotavlja
visoko raven javne zavezanosti Unije glede socialne varnosti odpuščenih
delavcev. Zato je možnost 1 priporočljiva možnost, saj ponuja potrebno
prožnost za omogočanje učinkovite uporabe virov, brez vpliva na
večletni finančni okvir. Ponudila bi lahko nadaljnjo poenostavitev
mehanizma za izvrševanje, s čimer bi se izboljšala učinkovitost
pomoči, zagotovljene odpuščenim delavcem in kmetom, ki jih je
prizadela globalizacija. Kar zadeva finančno strukturo, temelji
ta predlog na možnosti 1, tj. posebnem instrumentu, ki deluje zunaj MFF. Ta
posebna vsebina določb in zlasti prilagoditev pravil ESPG za pokrivanje
kmetov, je bila dodatno ocenjena v predhodni oceni, ki je dodana temu predlogu. Predhodna ocena[15] je pregledala tri možnosti: –
Možnost 1 – nespremenjena politika, tj. ESPG še naprej deluje na podlagi sedanjih pravil, kakor so bila
spremenjena s tako imenovanim „odstopanjem zaradi krize“ in z ozirom na
upravičene ukrepe; –
Možnost 2 – razširitev upravičenih oseb, tj. ESPG še naprej deluje na podlagi sedanjih pravil, kakor so bila
spremenjena s tako imenovanim „odstopanja zaradi krize“ in z ozirom na
upravičene ukrepe kot v možnosti 1, vendar se merila za pomoč
razširijo za vključitev delavcev, zaposlenih prek agencij za zagotavljanje
začasnega dela, in delavce s pogodbami za določen čas; –
Možnost 3 – dodatna razširitev
upravičenih oseb in sklopa upravičenih ukrepov, tj. ESPG razvije možnost 2 z vključitvijo upravičenih oseb,
ki so lastniki-menedžerji mikro, malih in srednjih podjetij ter samozaposleni
delavci (vključno s kmeti), in z razširitvijo sklopa upravičenih
ukrepov za upoštevanje posebnih zahtev lastnikov-menedžerjev. Na podlagi ocene prednosti in pomanjkljivosti treh
navedenih možnosti ta predlog razširja podporo na del delovne sile, na katerega
so negativno vplivali globalizacija gospodarskih dejavnosti, nenadne krizne
razmere ali trgovinski sporazumi, če gre za redno ali začasno
zaposlene, lastnike-menedžerje ali samozaposlene delavce. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA ·
Povzetek predlaganih ukrepov Cilj predloga je zagotavljanje, da ESPG v
naslednjem programskem obdobju še naprej deluje v skladu s temeljnimi
načeli, določenimi za MFF 2014–2020. ESPG naj bi Uniji omogočil
na ravni Unije izkazati solidarnost in zagotoviti podporo delavcem, ki
postanejo presežni zaradi globalizacije trgovine, nepričakovane krize ali
posledic trgovinskih sporazumov za kmetijski sektor. ·
Pravna podlaga Pogodba o delovanju Evropske unije in zlasti
tretji odstavek člena 175 ter člena 42 in 43. Člen 175(3) Evropskemu parlamentu in Svetu
omogoča ukrepanje v skladu z rednim zakonodajnim postopkom ter po
posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij, če se izkaže,
da so potrebni posebni ukrepi zunaj strukturnih skladov in skupne kmetijske
politike, in ne da bi posegali v ukrepe, sprejete v okviru drugih politik
Unije. Kar posebej zadeva določbe v teh uredbi v
zvezi s podporo za aktivne kmete, pomoč ESPG lahko šteje za pomoč za
kmetijske dejavnosti in kot ukrep, ki je sprejet v okviru izrecnega cilja
kmetijske politike Unije. Zato člena 42 in 43 Pogodbe o delovanju Evropske
unije predstavljata ustrezno pravo podlago za ukrepe, ki so namenjeni kmetom. ·
Načelo subsidiarnosti Načelo subsidiarnosti se uporablja, če
ta predlog ne spada v izključno pristojnost Unije. Države članice ciljev izkazovanja
solidarnosti na ravni Unije v izjemnih okoliščinah delu delovne sile, na
katero so negativno vplivali globalizacija, nenadna kriza ali trgovinski
sporazumi, same ne morejo zadovoljivo doseči. Lahko se bolje izvedejo na
ravni Unije ob upoštevanju, da ESPG izraža izkazovanje solidarnosti v državah
članicah in med njimi. Za uporabo finančnega prispevka iz ESPG bo
potrebno soglasje obeh vej proračunskega organa, ki bosta s tem izrazili
solidarnost Unije in držav članic. Tako bo predlog prispeval k temu, da bo
cilj, solidarnost Unije v izjemnih okoliščinah, bolj oprijemljiv posebej
za del delovne sile, ki je bil prizadet, in na splošno za državljane Unije. ·
Načelo sorazmernosti V skladu z načelom sorazmernosti določbe
tega predloga ne presegajo tistega, kar je potrebno za dosego ciljev predloga.
Zahteve za države članice odražajo potrebo po pomoči za prizadeto
delovno silo, da bi se prilagodila spreminjajočim se okoliščinam in
se hitro ponovno vključila na trg delovne sile. Upravno breme za Unijo in
nacionalne organe se je omejilo na tisto, kar je potrebno za to, da Komisija
izpolni svojo obveznost za izvrševanje proračuna Unije. Ker se
finančni prispevek izplača organom države članice na podlagi
načela deljenega upravljanja, bo morala ta predložiti poročilo, ki
upravičuje uporabo finančnega prispevka. ·
Izbira instrumentov Predlagani instrument: uredba. Druga sredstva ne bi bila ustrezna iz naslednjega
razloga: cilj izkazovanja solidarnosti Unije se lahko doseže samo s pravnim
instrumentom, ki se uporablja neposredno. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE ESPG je eden od posebnih instrumentov, ki niso
vključeni v MFF, z najvišjim zneskom od januarja 2014 do 31. decembra 2020
v višini 3 milijard EUR; znesek v podporo kmetijskega sektorja ne presega 2,5 milijarde EUR
(cene iz leta 2011). Njegovo delovanje ureja točka 13 osnutka
Medinstitucionalnega sporazuma[16]
med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih
zadevah in dobrem finančnem poslovodenju. Ne bi smel preseči najvišjega letnega zneska 429 milijonov EUR. 5. NEOBVEZNI ELEMENTI 2011/0269 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o Evropskem skladu za prilagoditev
globalizaciji za obdobje 2014–2020 EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE
UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije in zlasti tretjega odstavka člena 175 ter členov 42 in 43
Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta
nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega
ekonomsko-socialnega odbora[17], ob upoštevanju mnenja Odbora regij[18], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)
Evropski svet je 26. marca 2010 odobril
predlog Komisije, da začne z novo strategijo, Evropa 2020. Ena od treh
prednostnih nalog strategije Evropa 2020 je vključujoča rast s
krepitvijo vloge in položaja ljudi z omogočanjem visoke stopnje
zaposlenosti, vlaganjem v spretnosti, zmanjševanjem revščine in
posodabljanjem trga dela, z usposabljanjem in uveljavljanjem sistemov
socialnega varstva, da bi se ljudje lažje prilagajali spremembam in jih
obvladovali ter da bi bila družba bolj povezana. (2)
Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)
je bil ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in
Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za
prilagoditev globalizaciji[19]
za čas trajanja finančnega okvira od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013,
da se Uniji omogoči, da izkaže solidarnost delavcem, ki postanejo presežni
zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so
posledica globalizacije, in zagotovi podporo za njihovo hitro ponovno
vključitev na trg dela. Ta prvotni cilj ESPG ostaja v veljavi. (3)
Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu,
Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Proračun za
strategijo Evropa 2020“[20]
priznava vlogo ESPG kot prožnega sklada, ki podpira delavce, ki izgubijo
zaposlitev, in jim pomaga, da čim hitreje najdejo drugo zaposlitev. Unija
mora za čas trajanja večletnega finančnega okvira od 1. januarja 2014
do 31. decembra 2020 nadaljevati z zagotavljanjem posebne enkratne
podpore za olajšanje ponovne vključitve odpuščenih delavcev na trg
dela na območjih, sektorjih, ozemljih ali področjih trga dela, ki so
jih prizadele hude gospodarske motnje. ESPG mora glede na svoj namen,
zagotavljanje podpore v nujnih situacijah in nepričakovanih
okoliščinah, ostati zunaj večletnega finančnega okvira. (4)
Področje uporabe Uredbe (ES) št. 1927/2006
je bilo leta 2009 razširjeno z Uredbo (ES) št. 546/2009 Evropskega
parlamenta in Sveta[21]
kot del Evropskega načrta za oživitev gospodarstva za vključitev
delavcev, ki postanejo presežni zaradi svetovne gospodarske in finančne
krize. Da se omogoči uporaba ESPG v prihodnjih kriznih razmerah, mora
njegovo področje uporabe zajemati odpuščanja delavcev zaradi resne
motnje, nastale zaradi nepričakovane krize, primerljive s finančno in
gospodarsko krizo, ki prizadeva gospodarstvo od leta 2008 dalje. (5)
V skladu s sporočilom o „Proračunu za
strategijo Evropa 2020“ je treba področje uporabe ESPG razširiti, da
se kmetom olajša prilagoditev novim tržnim razmeram, ki so nastale zaradi
mednarodnih trgovinskih sporazumov v kmetijskem sektorju in privedle do
sprememb ali večjih prilagoditev v kmetijskih dejavnostih prizadetih
kmetov, da se jim pomaga postati konkurenčnejši, s strukturnega vidika,
ali se jim olajša prehod na nekmetijske dejavnosti. (6)
Da bi se ohranila evropska razsežnost ESPG, je
treba vlogo za podporo podati takrat, kadar število presežnih delavcev doseže
najnižji prag. Na majhnih trgih dela, kot so majhne države članice ali
oddaljene regije, in v izjemnih okoliščinah se lahko vloge vložijo za
nižje število presežnih delavcev. Kar zadeva kmete, mora Komisija določiti
ustrezna merila v zvezi s posledicami vsakega trgovinskega sporazuma. (7)
Odpuščeni delavci morajo imeti enak dostop do
ESPG ne glede na vrsto pogodbe o zaposlitvi ali delovnega razmerja. Zato je
treba v tej uredbi delavce s pogodbami za določen čas ali zaposlene
prek agencij za zagotavljanje začasnega dela, ki postanejo presežni, ter
lastnike-menedžerje mikro, malih in srednjih podjetij ter samozaposlene
delavce, ki prenehajo s svojo dejavnostjo, in kmete, ki spremenijo dejavnosti
ali jih prilagodijo novim tržnim razmeram, nastalim zaradi trgovinskih
sporazumov, šteti za odpuščene delavce. (8)
Kar zadeva kmete, mora področje uporabe ESPG
vključevati upravičence, ki so jih prizadeli dvostranski sporazumi,
ki jih je Unija sklenila v skladu s členom XXIV Splošnega sporazuma o
tarifah in trgovini, ali večstranski sporazumi, sklenjeni s Svetovno
trgovinsko organizacijo. To zajema kmete, ki spremenijo ali prilagodijo svoje
prejšnje kmetijske dejavnosti med obdobjem, ki se začne s parafiranjem
takih trgovinskih sporazumov in konča tri leta po njihovem polnem
izvajanju. (9)
Finančni prispevki iz ESPG morajo biti
prvenstveno usmerjeni k aktivnim ukrepom na trgu dela, katerih cilj je ponovna
hitra vključitev odpuščenih delavcev na trg dela v njihovem prvotnem
sektorju dejavnosti ali zunaj njega, vključno s kmetijskim sektorjem.
Vključitev denarnih pomoči v usklajeni sveženj prilagojenih storitev
je zato treba omejiti. (10)
Pri oblikovanju usklajenega svežnja politike
aktivnih ukrepov na trgu dela morajo države članice dati prednost ukrepom,
ki bodo znatno prispevali k zaposljivosti odpuščenih delavcev. Države
članice si morajo prizadevati za ponovno vključitev na trg dela ali v
nove dejavnosti vsaj 50 % prizadetih delavcev v 12 mesecih od datuma
vloge. (11)
Da bi države članice učinkovito in hitro
pomagale odpuščenim delavcem, se morajo kar najbolj potruditi za vložitev
popolnih vlog. Zagotavljanje dodatnih informacij mora biti izjema in omejeno v
času. (12)
Finančni prispevki iz ESPG v skladu z
načelom dobrega finančnega poslovodenja ne smejo nadomestiti
podpornih ukrepov, ki so odpuščenim delavcem na voljo v okviru strukturnih
skladov Unije ali drugih politik ali programov Unije. (13)
Vključiti je treba posebne določbe za
dejavnosti informiranja in komuniciranja o primerih ESPG in rezultatih. Da se
zagotovi učinkovitejše komuniciranje s splošno javnostjo in ustvarijo
trdnejše sinergije med dejavnostmi komuniciranja, ki se izvajajo na pobudo
Komisije, morajo viri, dodeljeni dejavnostim komuniciranja na podlagi te
uredbe, prispevati tudi k pokrivanju institucionalnega komuniciranja o
političnih prednostnih nalogah Unije, če so te povezane s splošnimi
cilji te uredbe. (14)
Da izražanja solidarnosti Unije z delavci ne bi
oviralo pomanjkanje virov sofinanciranja države članice, je treba raven
sofinanciranja modulirati, pri čemer prispevek znaša največ 50 %
stroškov svežnja in njegovega izvajanja, s tem da se ta delež lahko zviša na 65 %
pri vlogah držav članic, na ozemlju katerih je vsaj ena regija po ravni
NUTS II upravičena do financiranja na podlagi cilja konvergence
strukturnih skladov. (15)
Za lažje izvajanje te uredbe morajo biti odhodki
upravičeni od datuma, na katerega ima država članica upravne izdatke
za izvajanje ESPG, ali datuma, na katerega država članica začne
opravljati prilagojene storitve, ali v primeru kmetov od datuma,
določenega v aktu Komisije v skladu s členom 4(3). (16)
Za zadostitev potreb, ki nastanejo zadnje mesece
vsakega leta, je treba zagotoviti, da je 1. septembra na voljo vsaj
četrtina najvišjega letnega zneska ESPG. Finančne prispevke, ki se
izplačajo v preostanku leta, je treba dodeliti ob upoštevanju skupne
zgornje meje, določene za podporo kmetom v večletnem finančnem
okviru. (17)
Medinstitucionalni sporazum med Evropskim
parlamentom, Svetom in Komisijo z dne […………..] o sodelovanju v proračunskih
zadevah in dobrem finančnem poslovodenju[22]
(v nadaljnjem besedilu: Medinstitucionalni sporazum) določa
proračunski okvir ESPG. (18)
V interesu odpuščenih delavcev si morajo
države članice in institucije Unije, vključene v proces
odločanja o izvajanju ESPG, kar najbolj prizadevati za skrajšanje trajanja
obravnave in poenostavitev postopkov. (19)
Da se Komisiji omogoči stalno spremljanje
rezultatov, pridobljenih s pomočjo iz ESPG, morajo države članice
predložiti vmesna in končna poročila o izvajanju ESPG. (20)
Države članice morajo ostati pristojne za
izvrševanje finančnega prispevka ter upravljanje in nadzor ukrepov, ki se
financirajo s sredstvi Unije, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom)
št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki
se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (v nadaljnjem
besedilu: finančna uredba)[23].
Države članice morajo upravičiti uporabo finančnega prispevka,
prejetega iz ESPG. (21)
Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo
zadovoljivo doseči in ker je te cilje zaradi obsega in učinkov lažje
doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom
subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z
načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tega,
kar je nujno za dosego navedenih ciljev – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1
Cilji Ta uredba ustanavlja Evropski sklad za
prilagoditev globalizaciji (ESPG) za obdobje večletnega finančnega
okvira od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Cilj ESPG je prispevati h gospodarski rasti in
zaposlovanju v Uniji z omogočanjem, da Unija izkaže solidarnost z delavci,
ki so odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih
trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, trgovinskih sporazumov, ki
vplivajo na kmetijstvo, ali nepričakovane krize, in zagotovi finančno
podporo za njihovo hitro ponovno vključitev na trg dela ali spremembo oz.
prilagoditev njihove kmetijske dejavnosti. Cilj ukrepov, upravičenih do
finančnih prispevkov iz Sklada v skladu s členom 2(a) in (b), je
zagotoviti, da najmanj 50 % delavcev, ki sodelujejo v teh ukrepih, najde
redno zaposlitev v enem letu od datuma vloge. Člen 2
Področje uporabe Ta uredba se uporablja za vloge držav
članic za finančne prispevke za: (a)
delavce, ki so odpuščeni zaradi velikih
strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica
globalizacije in se pokažejo zlasti kot bistveno povečanje uvoza v Unijo,
hiter upad tržnega deleža Unije v zadevnem sektorju ali preselitev dejavnosti v
države, ki niso članice EU, kadar imajo ta odpuščanja pomemben
negativen učinek na lokalno, regionalno ali nacionalno gospodarstvo; (b)
delavce, ki so odpuščeni zaradi resne motnje v
lokalnem, regionalnem ali nacionalnem gospodarstvu, nastale zaradi
nepričakovane krize, če je mogoče ugotoviti neposredno in
dokazljivo povezavo med odpuščanji delavcev in zadevno krizo; (c)
delavce, ki spremenijo ali prilagodijo svoje
prejšnje kmetijske dejavnosti v obdobju, ki se začne, ko Unija parafira
trgovinski sporazum, ki vsebuje ukrepe za liberalizacijo trgovine za zadevni
kmetijski sektor, in se konča tri leta po polnem izvajanju teh ukrepov,
pod pogojem, da ti trgovinski ukrepi vplivajo na bistveno povečanje uvoza
v Unijo enega ali več kmetijskih proizvodov, ki ga spremlja znatno
znižanje cen takih proizvodov na ravni Unije ali, kjer je to ustrezno, na
nacionalni ali regionalni ravni. Člen 3
Opredelitev pojmov V tej uredbi se uporabljajo naslednje
opredelitve pojma delavec: (a)
„delavec“ pomeni delavce s pogodbami o zaposlitvi
za nedoločen čas, katerih pogodba o zaposlitvi ali delovno razmerje
je v skladu s členom 4; ali (b)
„delavec“ pomeni delavce s pogodbami o zaposlitvi
za določen čas, kakor so opredeljeni v skladu z Direktivo Sveta 1999/70/ES[24], katerih pogodba o zaposlitvi
ali delovno razmerje je v skladu s točko (a) ali (b) člena 4(1) ter
se izteče in se ne obnovi v obdobju, določenem v zadevni točki
člena 4; ali (c)
„delavec“ pomeni delavce, zaposlene pri agenciji za
zagotavljanje začasnega dela, kakor so opredeljeni v členu 3
Direktive 2008/104/ES Evropskega parlamenta in Sveta[25], katerih podjetje uporabnik je
podjetje v skladu s točko (a) ali (b) člena 4(1) in katerih
napotitev v podjetje uporabnika se izteče in se ne obnovi v obdobju,
določenem v zadevni točki člena 4; ali (d)
„delavec“ pomeni lastnike-menedžerje mikro, malih
in srednjih podjetij ter samozaposlene delavce (vključno s kmeti) in vse
člane gospodinjstva, dejavne v podjetju, pod pogojem, če gre za
kmete, da so imeli proizvodnjo, ki jo je prizadel zadevni trgovinski sporazum,
še pred izvedbo ukrepov za določen sektor. Člen 4
Merila za pomoč 1.
Finančni prispevek iz ESPG se zagotovi, kadar
je izpolnjen kateri koli od pogojev iz točk (a), (b) in (c) člena 2,
ki ima za posledico: (a)
najmanj 500 presežnih delavcev v obdobju štirih
mesecev v podjetju v državi članici, vključno z delavci, ki postanejo
presežni pri njegovih dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi; (b)
najmanj 500 presežnih delavcev v obdobju devetih
mesecev, zlasti v malih ali srednjih podjetjih, ki delujejo v eni gospodarski
panogi po ravni oddelkov NACE Revizija 2 in se nahajajo v eni regiji ali
dveh sosednjih regijah po ravni NUTS II ali v več kot dveh sosednjih
regijah po ravni NUTS II, če več kot 500 delavcev postane
presežnih v dveh kombiniranih regijah. 2.
Na majhnih trgih dela ali v izrednih
okoliščinah, ki jih država članica prosilka ustrezno utemelji, je
lahko vloga za finančni prispevek na podlagi tega člena sprejemljiva,
tudi če pogoji iz točk (a) ali (b) odstavka 1 niso v celoti
izpolnjeni, ko odpuščanja delavcev resno vplivajo na zaposlenost in
lokalno gospodarstvo. Država članica navede, katero od meril za pomoč
iz točk (a) in (b) odstavka 1 ni v celoti izpolnjeno. 3.
Kar zadeva kmete, Komisija po tem, ko je bil
trgovinski sporazum parafiran in ko na podlagi njej dostopnih informacij,
podatkov in analiz meni, da bi bili lahko pogoji za podporo v skladu s
členom 2(c) izpolnjeni za večje število kmetov, sprejme delegirane
akte v skladu s členom 24 o določitvi upravičenih sektorjev ali
proizvodov, po potrebi z opredelitvijo prizadetega geografskega območja,
največjega zneska morebitne podpore na ravni Unije, referenčnih
obdobij in pogojev za upravičenost za kmete ter datumov za
upravičenost za odhodke, kot tudi roka, do katerega je treba predložiti
vloge, in po potrebi vsebine teh vlog v skladu s členom 8(2). 4.
Kadar lastniki-menedžerji mikro, malih in srednjih
podjetij ter samozaposleni delavci spremenijo ali, v primeru kmetov,
prilagodijo svoje prejšnje dejavnosti, se take situacije v tej uredbi štejejo
za odpuščanje. Člen 5
Izračun števila
presežnih delavcev Za izračun števila presežnih delavcev iz
člena 4(1) se odpuščanje šteje: (a)
za delavce s pogodbami o zaposlitvi za
nedoločen čas ali za delavce s pogodbo o zaposlitvi za določen
čas, ki se prekine pred njenim iztekom, od: (1)
dneva, ko delodajalec obvesti delavca o odpustitvi
ali prekinitvi pogodbe o zaposlitvi; ali (2)
dneva dejanske prekinitve pogodbe o zaposlitvi
pred njenim iztekom; ali (3)
dneva, ko delodajalec v skladu s členom 3(1)
Direktive Sveta 98/59/ES[26]
uradno pisno obvesti pristojni javni organ o načrtovanih kolektivnih odpuščanjih;
v tem primeru država članica prosilka Komisiji predloži dodatne
informacije o dejanskem številu presežnih delavcev, ki so bili odpuščeni v
skladu s členom 4(1), preden Komisija dokonča oceno. (b)
za delavce, zaposlene za določen čas, in
delavce, zaposlene pri agenciji za zagotavljanje začasnega dela, od: (1)
dneva dejanske prekinitve pogodbe o zaposlitvi ali (2)
izteka napotitve v podjetje uporabnika ali (3)
dneva, ko so postali brezposelni. (c)
Za lastnike-menedžerje mikro, malih in srednjih
podjetij ter samozaposlene delavce (vključno s kmeti) se odpuščanje
šteje od datuma prenehanja dejavnosti, ki ga povzroči kateri koli pogoj iz
člena 2 in se določi v skladu z nacionalno zakonodajo ali upravnimi
določbami, ali od datuma, ki ga je Komisija določila v delegiranem
aktu, sprejetem v skladu s členom 4(3). Država članica za vsako podjetje ali
samozaposlenega delavca, zajetega v vlogi, navede, kako so bila odpuščanja
šteta. Člen 6
Upravičeni delavci Država članica prosilka lahko zagotovi
prilagojene storitve, sofinancirane iz ESPG, prizadetim delavcem, med katerimi
so lahko: (a)
vsi delavci, ki postanejo presežni v skladu s
členom 5, v obdobju iz člena 4(1), (2) ali (3), (b)
delavci, ki postanejo presežni pred ali po obdobju
iz člena 4(1)(a) ali (2), kadar vloga, vložena na podlagi člena 4(2),
odstopa od meril iz člena 4(1)(a), (c)
kmetje, ki spremenijo ali prilagodijo svoje
prejšnje kmetijske dejavnosti po tem, ko Unija parafira trgovinski sporazum iz
delegiranega akta, sprejetega v skladu s členom 4(3). Delavci iz točke (b) se štejejo za
upravičene, če so postali presežni po splošni razglasitvi
načrtovanih odpuščanj in je mogoče ugotoviti jasno vzročno
povezavo z dogodkom, ki je povzročil odpuščanja v referenčnem
obdobju. Člen 7
Upravičeni ukrepi 1.
Finančni prispevek se lahko izplača za
aktivne ukrepe na trgu dela, ki so del usklajenega svežnja prilagojenih
storitev, namenjenih za olajšanje ponovne vključitve odpuščenih
delavcev na trg dela ali v samozaposlitev ali, v primeru kmetov, za spremembo
ali prilagoditev njihovih prejšnjih dejavnosti. Usklajeni sveženj prilagojenih
storitev lahko vključuje zlasti: (a)
pomoč pri iskanju zaposlitve, poklicno
svetovanje, svetovalne storitve, mentorstvo, pomoč pri iskanju nadomestne
zaposlitve, spodbujanje podjetništva, pomoč za samozaposlitev in novo
podjetje ali za spremembo ali prilagoditev dejavnosti (vključno z
naložbami v stalna sredstva), dejavnosti sodelovanja, usposabljanje in
preusposabljanje po meri, vključno s spretnostmi s področja informacijskih
in komunikacijskih tehnologij, in certificiranjem pridobljenih izkušenj; (b)
posebne časovno omejene ukrepe, kot so
pomoči za iskanje zaposlitve, spodbude za zaposlovanje, namenjene
delodajalcem, pomoči za mobilnost, dnevnice ali pomoči za
usposabljanje (vključno s pomočmi za negovalce ali storitvami
nadomeščanja na kmetijah), vsi pa so omejeni na čas trajanja
dejavnega, ustrezno dokumentiranega, iskanja dela ali dejavnosti
vseživljenjskega izobraževanja ali usposabljanja; (c)
ukrepe, s katerimi se spodbuja zlasti prikrajšane
ali starejše delavce, da ostanejo na trgu dela ali se nanj vrnejo. Stroški ukrepov iz točke (b) ne smejo
preseči 50 % skupnih stroškov usklajenega svežnja prilagojenih
storitev, navedenih v tem odstavku. Stroški naložb v stalna sredstva za samozaposlitev
in novo podjetje ali za spremembo ali prilagoditev dejavnosti ne smejo
preseči 35 000 EUR. 2.
Naslednji ukrepi niso upravičeni do
finančnega prispevka iz ESPG: (a)
posebni časovno omejeni ukrepi iz odstavka 1
(b), ki niso pogojeni z dejavno udeležbo prizadetih delavcev, za katere so
predvidene dejavnosti iskanja zaposlitve ali usposabljanja; (b)
ukrepi, ki so odgovornost podjetij na podlagi
nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb. 3.
Na pobudo države članice prosilke se
finančni prispevek lahko izplača za pripravo, upravljanje, širjenje
informacij in obveščanje javnosti, dejavnosti nadzora in poročanja. Člen 8
Uporaba 1.
Država članica vloži popolno vlogo pri
Komisiji v obdobju 12 tednov od datuma, ko so izpolnjena merila iz
člena 4(1) ali (2), ali po potrebi pred rokom, ki ga določi Komisija
v skladu s členom 4(3). Država članica prosilka v izjemnih in
primerno utemeljenih okoliščinah predloži dodatne informacije v šestih
mesecih od datuma vloge, Komisija pa potem oceni vlogo na osnovi razpoložljivih
informacij. Komisija dokonča svojo oceno vloge v dvanajstih tednih od
datuma prejema popolne vloge ali (v primeru nepopolne vloge) šestih mesecih po
datumu prvotne vloge, odvisno od tega, kar se prej izpolni. 2.
Zahtevek vsebuje naslednje informacije: (a)
obrazloženo analizo povezave med odpuščanji
delavcev in velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih,
ali resno motnjo v lokalnem, regionalnem ali nacionalnem gospodarstvu, nastalo
zaradi nenadne in nepričakovane krize, ali novimi tržnimi razmerami v kmetijskem
sektorju v državi članici, kakor jih je opredelila Komisija v skladu s
členom 6(c), nastalimi zaradi učinkov trgovinskega sporazuma, ki ga
je Evropska unija parafirala v skladu s členom XXIV Splošnega sporazuma o
tarifah in trgovini, ali večstranskega sporazuma, parafiranega v okviru
Svetovne trgovinske organizacije v skladu s členom 2(c). Ta analiza
temelji na statističnih in drugih informacijah na najustreznejši ravni, da
se dokaže izpolnjevanje meril za pomoč iz člena 4; (b)
oceno števila presežnih delavcev v skladu s
členom 5 in obrazložitev dogodkov, ki so povzročili navedena
odpuščanja delavcev; (c)
če je ustrezno, opredelitev podjetij,
dobaviteljev ali proizvajalcev v poproizvodni fazi, sektorjev, ki
odpuščajo, ter kategorije prizadetih delavcev; (d)
pričakovani vpliv odpuščanj delavcev na
lokalno, regionalno ali nacionalno gospodarstvo in zaposlenost; (e)
oceno proračuna za vsakega od sestavnih delov
usklajenega svežnja prilagojenih storitev v podporo prizadetim delavcem; (f)
datume, na katere so se prilagojene storitve za prizadete
delavce in dejavnosti za izvajanje ESPG, kakor so določene v členu 7(1)
in (3), začele izvajati ali naj bi se začele izvajati; (g)
po potrebi postopke, upoštevane pri posvetovanju s
socialnimi partnerji ali drugimi ustreznimi organizacijami; (h)
izjavo o usklajenosti zahtev zaprošene podpore iz
ESPG s postopkovnimi in materialnopravnimi pravili Unije o državni pomoči
in izjavo, da prilagojene storitve ne nadomeščajo ukrepov, za katere so po
nacionalni zakonodaji ali kolektivnih pogodbah odgovorna podjetja; (i)
vire nacionalnega sofinanciranja; (j)
po potrebi kakršno koli dodatno zahtevo,
določeno v delegiranem aktu, sprejetem v skladu s členom 4(3). 3.
Komisija na podlagi informacij iz odstavka 2 in
katerih koli dodatnih informacij, ki jih je posredovala država članica
prosilka v obdobju iz odstavka 1, v posvetovanju z zadevno državo članico
oceni, ali so pogoji za plačilo finančnega prispevka izpolnjeni. Člen 9
Dopolnjevanje, skladnost in
usklajevanje 1.
Podpora za odpuščene delavce dopolnjuje ukrepe
držav članic na državni, regionalni in lokalni ravni. 2.
Finančni prispevek se omeji na to, kar je
potrebno za zagotavljanje solidarnosti in podpore posameznim odpuščenim
delavcem. Dejavnosti, ki prejmejo podporo iz ESPG, so skladne z zakonodajo
Unije in nacionalno zakonodajo, vključno s pravili o državni pomoči. 3.
Komisija in država članica prosilka v skladu s
svojimi pristojnostmi zagotovita usklajevanje pomoči iz skladov Unije. 4.
Država članica prosilka zagotovi, da posebni
ukrepi, ki prejmejo finančni prispevek, ne dobijo pomoči tudi iz
drugih finančnih instrumentov Unije. Člen 10
Enakost spolov ter
nediskriminacija Komisija in države članice zagotovijo, da
sta enakost spolov ter vključevanje vidika spola promovirana na
različnih stopnjah izvajanja finančnega prispevka. Komisija in država
članica sprejmejo ustrezne ukrepe, da na različnih stopnjah izvajanja
finančnega prispevka in pri dostopu do njega preprečijo kakršno koli
razlikovanje na podlagi spola, rase, narodnosti, vere ali prepričanja,
invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti ter vrste pogodbe o zaposlitvi
ali delovnega razmerja. Člen 11
Tehnična pomoč na
pobudo Komisije 1.
Na pobudo Komisije se lahko ESPG v okviru zgornje
meje 0,5 % najvišjega letnega zneska ESPG uporabi za financiranje
dejavnosti priprave, spremljanja, zbiranja podatkov in razvoja temeljnega
znanja, bistvenega za izvajanje ESPG. Uporabi se lahko tudi za financiranje
upravne in tehnične podpore, dejavnosti informiranja in komuniciranja ter
revizije, nadzora in ocenjevanja, ki so potrebni za izvajanje te uredbe. 2.
Proračunski organ na podlagi predloga Komisije
na začetku vsakega leta zagotovi znesek za tehnično pomoč v
okviru zgornje meje iz odstavka 1. 3.
Naloge iz odstavka 1 se izvedejo v skladu s
finančno uredbo in izvedbenimi pravili, ki se uporabljajo za to obliko
izvrševanja proračuna. 4.
Tehnična pomoč Komisije vključuje
zagotavljanje informacij in navodil za države članice pri uporabi, nadzoru
in ocenjevanju ESPG. Komisija lahko informacije o uporabi ESPG zagotovi tudi
evropskim in nacionalnim socialnim partnerjem. Člen 12
Informiranje, komuniciranje
in obveščanje javnosti 1.
Država članica prosilka zagotovi informacije
in obvesti javnost o financiranih ukrepih. Informacije naslovi na prizadete
delavce, lokalne in regionalne organe, socialne partnerje, medije in širšo
javnost. S tem poudari vlogo Unije in zagotovi prepoznavnost prispevka iz ESPG. 2.
Komisija vzpostavi spletno stran v vseh jezikih
Unije z informacijami o ESPG, navodili za predložitev vlog ter podatki o
odobrenih in zavrnjenih vlogah, pri čemer je poudarjena vloga
proračunskega organa. 3.
Komisija izvaja dejavnosti informiranja in
komuniciranja o primerih ESPG in rezultatih. 4.
Viri, dodeljeni za dejavnosti komuniciranja po tej
uredbi, prispevajo tudi k pokrivanju institucionalnega komuniciranja
političnih prednostnih nalog Unije, če so te povezane s splošnimi
cilji te uredbe. Člen 13
Določitev
finančnega prispevka 1. Komisija na podlagi ocene,
opravljene v skladu s členom 8(3), predvsem ob upoštevanju števila
prizadetih delavcev, predlaganih ukrepov in ocenjenih stroškov čim prej
oceni ter predlaga znesek finančnega prispevka, ki se lahko izplača,
če sploh, glede na omejitve virov, ki so na voljo. Znesek ne sme
preseči 50 % celotnega zneska predvidenih stroškov iz člena 8(2)(e)
ali 65 % teh stroškov v primeru vlog, ki jih predloži država članica,
na katere ozemlju je vsaj ena regija po ravni NUTS II upravičena do
financiranja na podlagi konvergenčnega cilja strukturnih skladov. Komisija
bo, v svoji oceni takih primerov, odločila, ali je stopnja 65 %
sofinanciranja upravičena. 2. Kadar na podlagi ocene,
izvedene v skladu s členom 8(3), Komisija sklene, da so pogoji za
finančni prispevek v okviru te uredbe izpolnjeni, takoj začne
postopek iz člena 15. 3. Kadar na podlagi ocene,
opravljene v skladu s členom 8(3), Komisija sklene, da pogoji za
finančni prispevek v okviru te uredbe niso izpolnjeni, o tem čim prej
uradno obvesti državo članico prosilko. Člen 14
Upravičenost izdatkov Izdatki za finančni prispevek so
upravičeni od datumov iz člena 8(2)(h), na katere država članica
začne s prilagojenimi storitvami za prizadete delavce, ali ima upravne izdatke
za izvajanje ESPG v skladu s členom 7(1) in (3). V primeru kmetov so
izdatki za prispevek upravičeni od datuma iz delegiranega akta, sprejetega
v skladu s členom 4(3). Člen 15
Proračunski postopek 1. Postopki za ESPG so usklajeni
s točko 13 medinstitucionalnega sporazuma. 2. Odobritve v zvezi z ESPG se
vključijo v splošni proračun Evropske unije kot rezervacija. 3. Kadar Komisija sklene, da so
izpolnjeni pogoji za uporabo ESPG, predloži predlog za njegovo uporabo.
Odločitev o uporabi ESPG skupaj sprejmeta obe veji proračunskega
organa. Svet odloča s kvalificirano večino, Evropski parlament pa z
večino svojih poslancev in tremi petinami oddanih glasov. Ko Komisija predlaga sklep o uporabi ESPG, hkrati
obema vejama proračunskega organa predlaga tudi prerazporeditev v ustrezne
proračunske vrstice. V primeru nestrinjanja se začne postopek
tristranskih pogovorov. Prerazporeditve v zvezi z ESPG se opravijo v
skladu s finančno uredbo. 4. Komisija skupaj s predlogom
za sklep o uporabi ESPG, sprejme sklep o finančnem prispevku z izvedbenim
aktom, ki začne veljati na datum, ko proračunski organ sprejme
odločitev o uporabi ESPG. 5. Predlog v skladu z odstavkom 3
vključuje naslednje: (a)
oceno, opravljeno v skladu s členom 8(3),
skupaj s povzetkom informacij, na katerih temelji navedena ocena; (b)
dokazila o izpolnjevanju meril iz členov 4 in 9
ter (c)
razloge, ki upravičujejo predlagane zneske. 6. Vsako leto 1. septembra je na
voljo najmanj ena četrtina najvišjega letnega zneska ESPG, da se zadostijo
potrebe do konca leta. Člen 16
Izplačilo in uporaba
finančnega prispevka 1.
Komisija po začetku veljavnosti sklepa o
finančnem prispevku v skladu s členom 15(4) državi članici
izplača finančni prispevek v obliki predfinanciranja vsaj 50 %
finančnega prispevka Unije državi članici, načeloma v 15 dneh,
kateremu po potrebi sledijo vmesna in končna plačila.
Predfinanciranje se obračuna, ko se finančni prispevek zaključi
v skladu s členom 18(3). 2.
Finančni prispevek se izvaja v okviru
deljenega upravljanja med državami članicami in Komisijo, v skladu s
finančno uredbo. 3.
Podrobne pogoje financiranja, zlasti stopnjo
predfinanciranja in načine vmesnih in končnih plačil Komisija
določi v sklepu o finančnem prispevku iz člena 15(4). Vmesna plačila se izplačajo, da se
povrnejo izdatki, ki so jih imele države članice pri izvajanju
upravičenih ukrepov, če Komisiji predložijo izjavo o izdatkih, ki jo
je podpisal predstavnik pooblaščenega javnega organa v skladu s
členom 21. 4.
Država članica čim prej izvede
upravičene ukrepe iz člena 6, vendar ne pozneje kot 24 mesecev po
datumu vloge, v skladu s členom 8(1). 5.
Država članica lahko pri izvajanju ukrepov, ki
jih zajema sveženj prilagojenih storitev, Komisiji predloži predlog za
spremembo vključenih ukrepov tako, da doda druge upravičene ukrepe,
navedene v členu 7(1)(a) in (c), pod pogojem, da so zadevne spremembe
ustrezno utemeljene in celotni znesek ne preseže finančnega prispevka v
skladu z odstavkom 1. Komisija oceni predlagane spremembe in, če se
strinja, o tem uradno obvesti državo članico. 6.
Izdatki iz člena 7(3) so upravičeni do
roka za predložitev poročila. Člen 17
Uporaba eura V vlogah, sklepih o finančnih prispevkih
in poročilih v okviru te uredbe kakor tudi v vseh drugih s tem povezanih
dokumentih so vsi zneski izraženi v eurih. Člen 18
Vmesno in končno
poročilo ter zaključek 1.
Država članica najpozneje 15 mesecev po datumu
vloge v skladu s členom 8(1) ali do datuma, določenega v delegiranem
aktu, sprejetem v skladu s členom 4(3), Komisiji predstavi vmesno
poročilo o izvajanju finančnega prispevka, vključno s
financiranjem, časovnim okvirom in vrsto ukrepov, ki se že izvajajo, ter o
stopnji ponovne vključitve na trg dela ali v nove dejavnosti, doseženi 12 mesecev
po datumu vloge. Poleg tega vmesno poročilo vsebuje
informacije o: (a)
opisu usklajenega svežnja prilagojenih storitev in
povezanih izdatkih, vključno z načinom dopolnjevanja ukrepov,
financiranih iz nacionalnega sklada ali sklada Unije, in tudi informacije o
ukrepih, ki so za podjetja obvezni v skladu z nacionalno zakonodajo ali na
podlagi kolektivnih pogodb; (b)
opisu ukrepov, ki so jih sprejeli ali jih
načrtujejo nacionalni, regionalni ali lokalni organi, skladi Unije,
socialni partnerji in podjetja, vključno z oceno, kako ti prispevajo k
ponovni vključitvi delavcev na trg dela ali v nove dejavnosti. 2.
Najpozneje v šestih mesecih po izteku obdobja,
določenega v členu 16(4), država članica Komisiji predloži
končno poročilo o izvajanju finančnega prispevka, vključno
z informacijami o vrsti ukrepov in glavnih rezultatih, značilnostih
prizadetih delavcev in njihovem zaposlitvenem statusu, skupaj z izkazom, ki
upravičuje odhodke in po potrebi navaja dopolnjevanje ukrepov s tistimi,
ki jih financira ESS. 3.
Najpozneje šest mesecev po tem, ko Komisija prejme
vse informacije, zahtevane v skladu z odstavkom 2, Komisija zaključi
finančni prispevek z določitvijo končnega zneska finančnega
prispevka in, če sploh, preostanek zneska, ki ga dolguje država
članica v skladu s členom 22. Člen
19
Dveletno poročilo 1.
Prvič leta 2015 in vsako drugo leto s 1. avgustom
Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi poročilo o obsegu in
kakovosti dejavnosti v okviru te uredbe in Uredbe 1927/2006 v prejšnjih dveh
letih. Poročilo se osredotoči predvsem na dosežene rezultate ESPG in
vsebuje zlasti informacije v zvezi s predloženimi vlogami, sprejetimi sklepi,
financiranimi ukrepi, vključno z dopolnjevanjem z ukrepi, ki se
financirajo iz drugih skladov Unije, zlasti Evropskega socialnega sklada (ESS) in
Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), ter zaključkom
izplačanih finančnih prispevkov. Vsebovati mora tudi zadevne vloge,
ki so bile zavrnjene ali zmanjšane zaradi pomanjkanja sredstev ali
neupravičenosti. 2.
Poročilo se predloži v vednost Evropskemu
ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in socialnim partnerjem. Člen 20
Ocena 1.
Komisija na svojo pobudo in v tesnem sodelovanju z
državami članicami izvede: (a)
vmesno oceno učinkovitosti in trajnosti
pridobljenih rezultatov do 30. junija 2018; (b)
naknadno oceno do 31. decembra 2022 s
pomočjo zunanjih strokovnjakov, da se izmerita učinek ESPG in njegova
dodana vrednost. 2.
Rezultati ocene se predložijo v vednost Evropskemu
parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in
socialnim partnerjem. Člen 21
Upravljanje in finančni
nadzor 1.
Brez poseganja v pristojnost Komisije za
izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije države članice
prevzamejo odgovornost v prvi fazi za upravljanje ukrepov, ki prejemajo podporo
ESPG, in za finančni nadzor ukrepov. Zato ukrepi, ki jih sprejmejo,
vključujejo: (a)
preverjanje, da so bili sistemi upravljanja in
nadzora uvedeni in se izvajajo tako, da zagotavljajo učinkovito in
pravilno uporabo sredstev Unije po načelih dobrega finančnega
poslovodenja; (b)
preverjanje, da so bili financirani ukrepi pravilno
izvedeni; (c)
zagotavljanje, da so izdatki, ki so financirani na
podlagi zanesljive spremne dokumentacije, pravilni in redni; (d)
preprečevanje, ugotavljanje in popravljanje
nepravilnosti, kakor so definirani v [Uredbi (EU) št. .../... Evropskega
parlamenta in Sveta z dne ... o splošnih določbah o Evropskem skladu za
regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in
razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006] o strukturnih skladih, in
izterjavo neupravičeno plačanih zneskov in po potrebi zamudnih
obresti. Države članice Komisijo uradno obvestijo o kakršnih koli
nepravilnostih in jo redno obveščajo o poteku upravnih in pravnih
postopkov. 2.
Države članice akreditirajo organe, odgovorne
za pravilno upravljanje in nadzor ukrepov, ki prejemajo podporo ESPG v skladu s
členom 56 finančne uredbe ter merili in postopki iz splošne uredbe o
strukturnih skladih. Ti akreditirani organi Komisiji do 1. februarja
naslednjega finančnega leta zagotovijo informacije iz člena 56(5)
finančne uredbe. 3.
Država članica izvede potrebne finančne
popravke, kadar se ugotovijo nepravilnosti. Popravki, ki jih izvede država
članica, zajemajo ukinitev celotnega ali dela finančnega prispevka.
Država članica izterja vsak znesek, izgubljen zaradi ugotovljene
nepravilnosti, ga povrne Komisiji, in kadar zadevna država članica zneska
ne povrne v predpisanem roku, se izterjajo zamudne obresti. 4.
Komisija v skladu s svojo pristojnostjo za
izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije sprejme vse ukrepe,
potrebne za preverjanje, da so financirani ukrepi izvedeni po načelih
dobrega in učinkovitega finančnega poslovodenja. Odgovornost države
članice prosilke je, da zagotavlja nemoteno delovanje sistemov upravljanja
in nadzora. Komisija se prepriča, da sistemi delujejo. Zato brez poseganja v pooblastila Računskega
sodišča ali preglede, ki jih izvaja država članica v skladu z
nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi, uradniki ali uslužbenci Komisije lahko
izvajajo preglede na kraju samem, vključno z naključnimi pregledi
ukrepov, ki jih financira ESPG, z napovedjo najmanj en delovni dan vnaprej.
Komisija obvesti državo članico prosilko, zato da dobi vso potrebno
pomoč. Uradniki ali uslužbenci zadevne države članice lahko
sodelujejo pri takih pregledih. 5.
Država članica zagotovi, da je vsa spremna
dokumentacija v zvezi z nastalimi odhodki Komisiji in Računskemu
sodišču na voljo v obdobju treh let po zaključku finančnega
prispevka, prejetega iz ESPG. Člen 22
Povračilo
finančnega prispevka 1.
Kadar je znesek dejanskih stroškov ukrepa nižji od
ocenjenega zneska, izraženega v skladu s členom 15, Komisija sprejme
sklep, z izvedbenim aktom, in od države članice zahteva povrnitev
ustreznega zneska prejetega finančnega prispevka. 2.
Kadar država članica ne izpolni obveznosti,
navedenih v sklepu o finančnem prispevku, Komisija sprejme potrebne ukrepe
s sprejetjem sklepa, z izvedbenim aktom, in od države članice zahteva
povrnitev celotnega ali dela prejetega finančnega prispevka. 3.
Pred sprejetjem sklepa v skladu z odstavkom 1 ali 2
Komisija ustrezno preveri zadevo in zlasti državi članici da na voljo
določeno obdobje, v katerem mora predložiti svoje pripombe. 4.
Če Komisija po potrebnih preverjanjih sklene,
da država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti iz člena 21(1), ter
ni bil dosežen dogovor in država članica ni izvedla popravkov v obdobju,
ki ga je določila Komisija, ob upoštevanju morebitnih pripomb države
članice Komisija v roku treh mesecev po izteku obdobja iz odstavka 3
sklene izvesti potrebne finančne popravke z ukinitvijo celotnega ali dela
prispevka ESPG za zadevni ukrep. Vsak znesek, izgubljen zaradi ugotovljene
nepravilnosti, se izterja, in kadar država članica prosilka zneska ne
povrne v predpisanem roku, se izterjajo zamudne obresti. Člen 23
Finančno upravljanje
podpore kmetom Z odstopanjem od členov 21 in 22 se
podpora za kmete upravlja in nadzira v skladu z Uredbo (ES) št. ………… o
financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike. Člen 24
Izvajanje pooblastila 1.
Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov se
Komisiji podeli pod pogoji iz tega člena. 2.
Pooblastila iz te uredbe se podelijo za
nedoločen čas od datuma začetka veljavnosti te uredbe. 3.
Pooblastila iz člena 4 lahko Evropski
parlament ali Svet kadar koli prekličeta. S sklepom o preklicu pooblastila pooblastilo iz
navedenega sklepa preneha veljati. Začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem
listu Evropske unije ali na dan, ki je v njem naveden. Na veljavnost že
veljavnih delegiranih aktov ne vpliva. 4.
Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem
hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet. 5.
Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 4(3),
začne veljati samo, če Evropski parlament ali Svet ne ugovarjata v
obdobju dveh mesecev od uradnega obvestila o zadevnem aktu Evropskemu
parlamentu in Svetu ali če sta, pred iztekom zadevnega obdobja, Evropski
parlament in Svet, oba Komisijo obvestila, da ne bosta ugovarjala. Zadevno
obdobje se podaljša za dva meseca na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta. Člen 25
Razveljavitev Uredba (ES) št. 1927/2006 se razveljavi s
1. januarjem 2014. Še naprej se uporablja za vloge, vložene do 31. decembra 2013. Člen 26
Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati dvajseti dan po
objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se za vse vloge, vložene med 1. januarjem 2014
in 31. decembrom 2020. Ta uredba je
v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah
članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za
Svet Predsednik Predsednik OCENA FINANČNIH POSLEDIC
ZAKONODAJNEGA PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov
predloga/pobude 1.2. Zadevna
področja v okviru ABM/ABB 1.3. Vrsta
predloga/pobude 1.4. Cilji
1.5. Utemeljitev
predloga/pobude 1.6. Trajanje
ukrepa in finančnega vpliva 1.7. Načrtovani
načini upravljanja 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Določbe
glede spremljanja in poročanja 2.2. Sistem
upravljanja in nadzora 2.3. Ukrepi
preprečevanja goljufij in nepravilnosti 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC
PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni
razdelki večletnega finančnega okvira in proračunske vrstice
odhodkov 3.2. Ocenjeni
učinek na odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenega
učinka na odhodke. 3.2.2. Ocenjeni učinek
na odobritve za poslovanje 3.2.3. Ocenjeni učinek
na odobritve upravne narave 3.2.4. Skladnost z
veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5. Udeležba tretjih
oseb pri financiranju 3.3. Ocenjeni vpliv na prihodke OCENA
FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA
1.
OKVIR PREDLOGA/POBUDE
1.1.
Naslov predloga/pobude
Predlog
uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za
prilagoditev globalizaciji za obdobje 2014–2020
1.2.
Zadevna področja v okviru ABM/ABB[27]
Dejavnost
v okviru ABB: Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, kot je
vključen v načrt upravljanja GD EMPL za leto 2010
1.3.
Vrsta predloga/pobude
¨ Predlog/pobuda
se nanaša na nov ukrep. ¨ Predlog/pobuda se
nanaša na nov ukrep, ki je nadaljevanje pilotnega projekta/pripravljalnega
ukrepa[28].
X Predlog/pobuda je namenjena podaljšanju obstoječega ukrepa.
¨ Predlog/pobuda se
nanaša na ukrep z novo usmeritvijo.
1.4.
Cilji
1.4.1.
Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi
bili doseženi s predlogom/pobudo
Predlog
spada v sporočilo „Proračun za strategijo Evropa 2020“, ki
zajema večletni finančni okvir 2014–2020.
1.4.2.
Specifični cilji in zadevne dejavnosti v
okviru AMB/ABB
Specifični cilj št. 1: Obdržati na trgu
dela delavce, ki postanejo presežni zaradi sprememb v svetovnih trgovinskih
tokovih in nepričakovanih kriz. Specifični cilj št. 2: Vključiti
delavce, zaposlene za določen čas, in delavce, zaposlene prek agencij
za zagotavljanje začasnega dela, v področje uporabe ESPG. Specifični cilj št. 3: Vključiti
lastnike-menedžerje mikro, malih in srednjih podjetij ter samozaposlene delavce
(vključno s kmeti). Zadevne dejavnosti v okviru AMB/ABB: Evropski
sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)
1.4.3.
Pričakovani izid in učinki
Navedite, kako naj bi
predlog/pobuda učinkovala na upravičence/ciljne skupine. Predlog
bo Evropski uniji omogočil, da bo še naprej zagotavljala podporo iz ESPG s
50 % stopnjo sofinanciranja aktivnih ukrepov na trgu dela za delavce, ki
postanejo presežni zaradi sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih in
nepričakovanih kriz. Ta stopnja se lahko zviša na 65 % v primeru
držav članic, na ozemljih katerih je vsaj ena regija po ravni NUTS II
upravičena do financiranja na podlagi konvergenčnega cilja
strukturnih skladov. Kategorija upravičenih oseb je razširjena za
vključitev delavcev, zaposlenih za določen čas, delavcev,
zaposlenih prek agencij za zagotavljanje začasnega dela,
lastnikov-menedžerjev mikro, malih in srednjih podjetij ter samozaposlenih
delavcev (vključno s kmeti).
1.4.4.
Kazalniki izida in učinkov
Navedite, s katerimi
kazalniki bi bilo mogoče spremljati izvajanje predloga/pobude. –
Število prejetih vlog za podporo iz ESPG –
Število odpuščenih delavcev, za katere je predvidena pomoč iz ESPG –
Število odpuščenih delavcev, ki so bili ponovno vključeni na trg dela
zahvaljujoč ukrepom, podprtim iz ESPG
1.5.
Utemeljitev predloga/pobude
1.5.1.
Potrebe, ki jih je treba kratkoročno ali
dolgoročno zadovoljiti
Uredbo
(ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev
globalizaciji je treba pregledati do konca leta 2013. Pregled, ki se izvede s
predlagano uredbo, omogoči nadaljnji obstoj Sklada v obdobju
večletnega finančnega okvira 2014–2020, razširitev njegovega
področja uporabe za vključitev dodatnih upravičenih oseb in
spremembo tehničnih podrobnosti za izboljšanje njegovega delovanja.
1.5.2.
Dodana vrednost ukrepanja Unije
Z
ukrepanjem EU prek ESPG se lahko dopolnijo nacionalna sredstva, namenjena
ponovni vključitvi na trg dela delavcev, ki postanejo presežni zaradi
globalizacije trgovinskih tokov ali nepričakovanih kriz. Dosedanje
izkušnje z ESPG kažejo, da je z ukrepanjem Unije možno zagotoviti bolj
usmerjeno podporo za daljše obdobje, ki pogosto vključuje ukrepe, ki brez
ukrepanja ESPG ne bi bili izvedeni.
1.5.3.
Glavna spoznanja iz podobnih izkušenj
Glej
izkušnje, pridobljene v okviru Uredbe (ES) št. 1927/2006,
predstavljene v obrazložitvenem memorandumu.
1.5.4.
Združljivost z drugimi finančnimi instrumenti
in možnosti dopolnjevanja
ESPG
je skladen in se dopolnjuje z Evropskim socialnim skladom.
1.6.
Trajanje ukrepa in finančnega vpliva
–
X Časovno omejen predlog/pobuda: –
X Trajanje
predloga/pobude od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 –
¨ Finančni učinek med letoma LLLL in LLLL. ¨ Časovno neomejen predlog/pobuda: –
Izvedba z začetnim obdobjem postopne krepitve
med letoma LLLL in LLLL, –
ki mu sledi polno delovanje.
1.7.
Načrtovani načini upravljanja[29]
¨ Neposredno centralizirano upravljanje – Komisija. ¨ Posredno centralizirano upravljanje – prenos izvrševanja na: –
¨ izvajalske agencije, –
¨ organe, ki jih ustanovijo Skupnosti[30], –
¨ nacionalne javne organe/organe, ki opravljajo javne storitve, –
¨ osebe, ki se jim zaupa izvedba določenih ukrepov v skladu z
naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in so določene v zadevnem
temeljnem aktu v smislu člena 49 finančne uredbe. X Deljeno upravljanje z državami članicami. ¨ Decentralizirano upravljanje s tretjimi državami. ¨ Skupno upravljanje z
mednarodnimi organizacijami (navedite). Pri navedbi več
kot enega načina upravljanja je treba to natančneje razložiti v
oddelku „opombe“. Opombe
2.
UKREPI UPRAVLJANJA
2.1.
Določbe glede spremljanja in poročanja
Navedite pogostost in
pogoje. Člen 19
predlagane uredbe določa, da mora Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu
vsako leto predstaviti poročilo o obsegu in kakovosti dejavnosti, ki so se
izvajale v okviru te uredbe v prejšnjih dveh letih. Navedeno poročilo med
drugim vsebuje ugotovitve Komisije glede dejavnosti nadzora v obravnavanih
letih. V
skladu s členom 20 predlagane uredbe bo Komisija pred koncem
junija 2018 v tesnem sodelovanju z državami članicami izvedla vmesno
oceno učinkovitosti in trajnosti rezultatov, pridobljenih v okviru ESPG.
Komisija mora do 31. decembra 2022 s pomočjo zunanjih
strokovnjakov izvesti naknadno oceno, da se izmerita učinek ESPG in
njegova dodana vrednost.
2.2.
Sistem upravljanja in nadzora
2.2.1.
Ugotovljena tveganja
Tveganja
so povezana z deljenim upravljanjem skladov Skupnosti.
2.2.2.
Načrtovani načini nadzora
Zahteve
glede upravljanja in finančnega nadzora so določene v
členu 20 predlagane uredbe.
2.3.
Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti
Navedite
obstoječe ali načrtovane preventivne in zaščitne ukrepe. Ukrepi
za preprečevanje, ugotavljanje in popravljanje nepravilnosti so
določeni v členu 20(1)(d) in v členu 20(2) predlagane uredbe.
3.
OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE
3.1.
Zadevni razdelki večletnega finančnega
okvira in proračunske vrstice odhodkov
· Obstoječe proračunske vrstice Po vrsti, v skladu z
razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi
vrsticami. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek štev. [poimenovanje……………………...……….] || dif./nedif. ([31]) || držav Efte[32] || držav kandidatk[33] || tretjih držav || v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe n.r. || 04.0501 Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji 04.010414 Evropski sklad za prilagoditev globalizacij – Odhodki za upravno poslovodenje 40.0243 Rezerva za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji || dif. || NE || NE || NE || NE · Zahtevane nove proračunske vrstice Po vrsti, v skladu z razdelki večletnega
finančnega okvira in proračunskimi vrsticami. Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek štev. [poimenovanje……………………………..] || dif./nedif. || držav Efte || držav kandidatk || tretjih držav || v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe n.r. || Zahtevana bo nova proračunska vrstica za izvajanje dela ESPG s strani GD AGRI || [dif.…] || NE || NE || NE || NE
3.2.
Ocenjeni učinek na odhodke
3.2.1.
Povzetek ocenjenega učinka na odhodke.
v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira || štev. || GD: EMPL || || || Leto 2014[34] || Leto 2015 || SKUPAJ Odobritve za poslovanje p. m. || || || Številka proračunske vrstice || obveznosti || (1) || || || plačila || (2) || || || Številka proračunske vrstice || obveznosti || (1a) || || || plačila || (2a) || || || Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev posebnih programov[35] || || || Številka proračunske vrstice || || (3) || || || Odobritve za za GD EMPL SKUPAJ || obveznosti || =1+1a +3 || || || plačila || =2+2a +3 || || || Odobritve za poslovanje SKUPAJ || obveznosti || (4) || || || plačila || (5) || || || Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev nekaterih operativnih programov, SKUPAJ || (6) || || || Odobritve za RAZDELEK EMPL večletnega finančnega okvira || obveznosti || =4+ 6 || || || plačila || =5+ 6 || || || Če predlog/pobuda vpliva na več razdelkov: Odobritve za poslovanje SKUPAJ || obveznosti || (4) || || || plačila || (5) || || || Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev nekaterih operativnih programov, SKUPAJ || (6) || || || Odobritve za RAZDELKE od 1 do 4 večletnega finančnega okvira (referenčni znesek) || obveznosti || =4+ 6 || || || plačila || =5+ 6 || || || Razdelek večletnega finančnega okvira || 5 || „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017–2020 || SKUPAJ GD: EMPL + AGRI || Človeški viri || 1,271 || 1,271 || 1,271 || 1,271 na leto || 8,897 || Drugi upravni odhodki || 0,140 || 0,140 || 0,140 || 0,140 na leto || 0,98 || TOTAL || || 1,411 || 1,411 || 1,411 || 1,411 na leto || 9,877 || Odobritve SKUPAJ za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || v mio. = plačila SKUPAJ) || || || v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || Leto N[36] || Leto N+1 || SKUPAJ Odobritve SKUPAJ za RAZDELKE od 1 do 5 večletnega finančnega okvira || obveznosti || || || plačila || || ||
3.2.2.
Ocenjeni učinek na odobritve za poslovanje
–
X Predlog/pobuda ne
zahteva porabe odobritev za poslovanje. –
¨ Predlog/pobuda zahteva porabo odobritev za poslovanje, kot je
pojasnjeno v nadaljevanju: odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri
decimalna mesta natančno) Navedba ciljev in realizacij ò || || || Leto 2014 || Leta 2015–2020 || … vstavite ustrezno število let glede na trajanje učinka (glej točko 1.6) || SKUPAJ || || vrsta realizacije[37] || povprečni stroški realizacije || štev. realizacij || stroški || štev. realizacij || stroški || štev. realizacij || stroški || štev. realizacij || stroški || štev. realizacij || stroški || število realizacij skupaj || stroški skupaj || SPECIFIČNI CILJ št. 1[38] || || || || || || || || || || || || || – realizacija || || || || || || || || || || || || || || || – realizacija || || || || || || || || || || || || || || || – realizacija || || || || || || || || || || || || || || || Seštevek za specifični cilj št. 1 || || || || || || || || || || || || || SPECIFIČNI CILJ št. 2 … || || || || || || || || || || || || || – realizacija || || || || || || || || || || || || || || || Seštevek za specifični cilj št. 2 || || || || || || || || || || || || || STROŠKI SKUPAJ || || || || || || || || || || || || ||
3.2.3.
Ocenjeni učinek na odobritve upravne narave
3.2.3.1.
Povzetek
–
Predlog/pobuda ne zahteva porabe odobritev
upravne narave. –
Ö Predlog/pobuda zahteva porabo odobritev upravne narave, kot
je pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. v mio. EUR (na tri
decimalna mesta natančno) || Leto 2014 [39] || Leto 2015 || Leta 2016–2020 || SKUPAJ RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || || || || Človeški viri || 1,271 || 1,271 || 1,271 na leto || 8,897 Drugi upravni odhodki || 0,14 || 0,14 || 0,14 na leto || 0,98 Seštevek za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || 1,411 || 1,411 || 1,411 na leto || 9,877 Odobritve zunaj RAZDELKA 5[40] večletnega finančnega okvira || || || || Človeški viri || || || Drugi odhodki upravne narave || || || Seštevek zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || || || SKUPAJ || || || || || ||
3.2.3.2.
Ocenjene potrebe po
človeških virih
–
¨ Predlog/pobuda ne zahteva porabe človeških virov. –
X Predlog/pobuda zahteva porabo človeških
virov, kot je pojasnjeno v nadaljevanju: Ocena, izražena v zaokroženih zneskih (ali na
največ eno decimalno mesto natančno) || Leto 2014 || Leto 2015 || Enako za leta 2016 do 2020 04 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) || 9 || 9 || Enako XX 01 01 02 (delegacije) || || XX 01 05 01 (posredne raziskave) || || 10 01 05 01 (neposredne raziskave) || || 04 01 02 01 (PU, ZU, NNS iz „splošnih sredstev“) || 2 || 2 XX 01 02 02 (PU, ZU, MSD, LU in NNS na delegacijah) || || XX 01 04 yy[41] || – na sedežu[42] || || – na delegacijah || || XX 01 05 02 (PU, ZU, NNS – posredne raziskave) || || 10 01 05 02 (PU, ZU, NNS za neposredne raziskave) || || Druge proračunske vrstice (navedite) || || SKUPAJ || 11 || 11 || || 11 || XX je zadevno
področje ali naslov. Potrebe po človeških ali upravnih virih se
krijejo v okviru virov, že dodeljenih za upravljanje tega ukrepa in/ali
prerazporejenih v GD, po potrebi dopolnjenimi z dodatnimi viri, ki se lahko
pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov glede na
proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasno osebje || Zunanje osebje ||
3.2.4.
Skladnost z veljavnim večletnim finančnim
okvirom
–
X Predlog/pobuda je
skladna z veljavnim večletnim finančnim okvirom. –
¨ Predlog/pobuda bo pomenila spremembo ustreznega razdelka
večletnega finančnega okvira. Pojasnite potrebno spremembo ter navedite zadevne
proračunske vrstice in ustrezne zneske. n.r. –
¨ Predlog/pobuda zahteva uporabo instrumenta prilagodljivosti ali
spremembe večletnega finančnega okvira[43]. Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in
proračunske vrstice ter ustrezne zneske. n.r.
3.2.5.
Udeležba tretjih oseb pri financiranju
–
X V predlogu/pobudi ni
načrtovano sofinanciranje tretjih oseb. –
V predlogu/pobudi je načrtovano
sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju: odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta
natančno) || Leto 2014 || Leto 2015 || … vstavite ustrezno število let glede na trajanje učinka (glej točko 1.6) || stroški Navedite organ sofinanciranja || || || || || || Sofinancirane odobritve SKUPAJ || || || || || ||
3.3.
Ocenjeni vpliv na prihodke
–
X Predlog/pobuda nima
finančnega vpliva na prihodke. –
¨ Predlog/pobuda ima finančni vpliv, kot je pojasnjeno v
nadaljevanju: ¨ na lastne vire ¨ na razne prihodke v mio. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Proračunska vrstica prihodkov: || Zneski, na voljo za tekoče proračunsko leto || || Leto 2012 || Leto 2013 || […] vstavite ustrezno število let glede na trajanje učinka (glej točko 1.6) || Člen …………. || || || || || || || Za razne prihodke, na
katere bo vplival predlog/pobuda, navedite zadevne proračunske vrstice
odhodkov. n.r. Navedite metodo
izračuna učinka na prihodke. n.r. [1] COM(2011) 500 konč., 29.6.2011. [2] UL L 406, 30.12.2006, str. 1. [3] COM(2008)
800 konč., 26.11.2008. [4] Uredba
(ES) št. 546/2009, UL L 167, 29.6.2009, str. 26. [5] COM(2011) 336 konč., 10.6.2011. [6] COM(2011) 403 konč., 29.6.2011. [7] COM(2011) 500 konč., 29.6.2011. [8] COM(2010) 2020 konč., 03.03.2010. [9] http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=320&furtherEvents=yes. [10] http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=323&furtherEvents=yes. [11] http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=6578&langId=en. [12] http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=285&furtherEvents=yes. [13] http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=330&furtherEvents=yes. [14] SEC(2011) xxx. [15] SEC (2011)
yyy. [16] COM(2011) 403
konč., 29.06.2011. [17] UL C, , str. . [18] UL C, , str. . [19] UL L 48, 22.02.2008, str. 82. [20] COM(2011) 500 konč., 29.06.2011. [21] UL L 167, 29.6.2009, str. 27. [22] COM(2011) 403 konč., 29.6.2011. [23] UL L [24] UL L 175, 10.7.1999, str. 43. [25] UL L 327, 5.12.2008, str. 9. [26] UL L 225, 12.8.1998,
str. 16. [27] ABM:
upravljanje po dejavnostih – ABB: oblikovanje proračuna po dejavnostih. [28] Pilotni in
pripravljalni ukrepi iz člena 49(6)(a) ali (b) finančne uredbe. [29] Pojasnitve
načinov upravljanja in sklicevanje na finančno uredbo so na voljo na
spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [30] Organi iz
člena 185 finančne uredbe. [31] dif. =
diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana sredstva. [32] Efta:
Evropsko združenje za prosto trgovino. [33] Države
kandidatke in, če je ustrezno, potencialne države kandidatke z zahodnega
Balkana. [34] Leto N je
leto začetka izvajanja predloga/pobude. [35] Tehnična
in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanju programov in/ali
ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [36] Leto N je
leto začetka izvajanja predloga/pobude. [37] Realizacije
se nanašajo na dobavljene proizvode in opravljene storitve (npr.: število
financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novo zgrajenih cest itd.). [38] Kakor je
opisano v oddelku 1.4.2. „Specifični cilji“. [39] Leto N je
leto začetka izvajanja predloga/pobude. [40] Tehnična
in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanju programov in/ali
ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [41] V okviru
zgornje meje za zunanje osebje iz odobritev za poslovanje (prej vrstice BA). [42] Zlasti za
strukturne sklade, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in
Evropski sklad za ribištvo (ESR). [43] Glej
točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma.