EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32021R1148
Regulation (EU) 2021/1148 of the European Parliament and of the Council of 7 July 2021 establishing, as part of the Integrated Border Management Fund, the Instrument for Financial Support for Border Management and Visa Policy
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1148 zo 7. júla 2021, ktorým sa ako súčasť Fondu pre integrované riadenie hraníc zriaďuje Nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a vízovú politiku
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1148 zo 7. júla 2021, ktorým sa ako súčasť Fondu pre integrované riadenie hraníc zriaďuje Nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a vízovú politiku
PE/57/2021/INIT
Ú. v. EÚ L 251, 15.7.2021, p. 48–93
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
15.7.2021 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 251/48 |
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2021/1148
zo 7. júla 2021,
ktorým sa ako súčasť Fondu pre integrované riadenie hraníc zriaďuje Nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a vízovú politiku
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 77 ods. 2 a článok 79 ods. 2 písm. d),
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
po porade s Výborom regiónov,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),
keďže:
(1) |
Cieľ Únie, ktorým je zaistiť vysokú úroveň bezpečnosti v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti podľa článku 67 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), by sa mal okrem iného dosiahnuť prostredníctvom spoločných opatrení týkajúcich sa prekračovania vnútorných hraníc osobami a kontroly hraníc na vonkajších hraniciach, ako aj prostredníctvom spoločnej vízovej politiky, pričom treba zachovať správnu rovnováhu medzi voľným pohybom osôb na jednej strane a bezpečnosťou na strane druhej. |
(2) |
Podľa článku 80 ZFEÚ sa politiky Únie vzťahujúce sa na hraničné kontroly, azyl a prisťahovalectvo a ich vykonávanie majú spravovať zásadou solidarity a spravodlivého rozdelenia zodpovednosti medzi členskými štátmi vrátane finančných dôsledkov. |
(3) |
V Rímskej deklarácii podpísanej 25. marca 2017 vedúci predstavitelia 27 členských štátov potvrdili svoje odhodlanie usilovať sa o bezpečnú a chránenú Európu a vybudovať Úniu, v ktorej sa všetci občania cítia bezpečne a v ktorej sa môžu slobodne pohybovať, v ktorej sú vonkajšie hranice zabezpečené, Úniu s účinnou, zodpovednou a udržateľnou migračnou politikou, v ktorej sa rešpektujú medzinárodné normy, ako aj Európu, ktorá je odhodlaná bojovať proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti. |
(4) |
Všetky akcie financované v rámci Nástroja finančnej podpory na riadenie hraníc a vízovú politiku (ďalej len „nástroj“) zriadeného týmto nariadením vrátane tých, ktoré sa vykonávajú v tretích krajinách, by sa mali vykonávať v plnom súlade s právami a zásadami zakotvenými v acquis Únie a Charte základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“) a mali by byť v súlade s medzinárodnými záväzkami Únie a členských štátov vyplývajúcimi z medzinárodných nástrojov, ktorých sú zmluvnými stranami, najmä zabezpečením dodržiavania zásad nediskriminácie a zákazu vyhostenia alebo vrátenia. |
(5) |
Cieľom politiky nástroja je rozvíjať a vykonávať silné a účinné európske integrované riadenie hraníc na vonkajších hraniciach, čím sa prispeje k zaisteniu vysokej úrovne vnútornej bezpečnosti v rámci Únie pri súčasnom zabezpečení voľného pohybu osôb v rámci Únie a plne sa dodržiava príslušné acquis Únie a medzinárodné záväzky Únie a členských štátov vyplývajúce z medzinárodných nástrojov, ktorých sú zmluvnými stranami. |
(6) |
Európske integrované riadenie hraníc, ktoré vykonáva európska pohraničná a pobrežná stráž zriadená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1896 (3), je spoločnou zodpovednosťou Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž a vnútroštátnych orgánov zodpovedných za riadenie hraníc vrátane pobrežnej stráže v rozsahu, v akom vykonávajú kontrolu hraníc. Malo by prispievať k uľahčovaniu legitímneho prekračovania hraníc, predchádzaniu nelegálnemu prisťahovalectvu a cezhraničnej trestnej činnosti a ich odhaľovaniu, ako aj k účinnému riadeniu migračných tokov. |
(7) |
Umožnenie legitímneho cestovania pri súčasnom predchádzaní rizikám neregulárnej migrácie a bezpečnostným rizikám bolo označené za jeden z hlavných cieľov prístupu Únie predstaveného v oznámení Komisie z 23. septembra 2020 o Novom pakte o migrácii a azyle. |
(8) |
Finančná podpora z rozpočtu Únie je nevyhnutná na to, aby bolo možné vykonávať európske integrované riadenie hraníc s cieľom podporovať členské štáty, konajúce za plného dodržiavania základných práv, pri účinnom riadení prekračovania vonkajších hraníc, ako aj pri riešení budúcich výziev na týchto hraniciach, ktorým by sa prispelo k boju proti závažnej trestnej činnosti s cezhraničným rozmerom. |
(9) |
Členským štátom by sa mala poskytnúť primeraná finančná podpora Únie, aby sa podporilo vykonávania európskeho integrovaného riadenia hraníc a aby sa zabezpečilo, že európske integrované riadenie bude zavedené do bežnej praxe. Európske integrované riadenie hraníc pozostáva okrem iného z týchto zložiek stanovených v nariadení (EÚ) 2019/1896: kontrola hraníc; pátracie a záchranné operácie v rámci hraničného dozoru; analýza rizík; spolupráca medzi členskými štátmi vrátane podpory koordinovanej Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž; medziagentúrna spolupráca vrátane pravidelnej výmeny informácií; spolupráca s tretími krajinami; technické a operačné opatrenia v rámci schengenského priestoru, ktoré súvisia s kontrolou hraníc a sú zamerané na lepšie riešenie nelegálneho prisťahovalectva a na boj proti cezhraničnej trestnej činnosti; využívanie najmodernejších technológií; mechanizmus kontroly kvality a mechanizmy solidarity. |
(10) |
Z nástroja by malo byť možné poskytovať členským štátom potrebnú podporu pri vykonávaní spoločných minimálnych noriem pre dozor na vonkajších hraniciach v súlade s príslušnými právomocami členských štátov, Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž a Komisie. |
(11) |
Keďže colné orgány členských štátov preberajú čoraz viac povinností, ktoré často zasahujú do oblasti bezpečnosti a ktoré sa vykonávajú na vonkajších hraniciach, je dôležité podporovať medziagentúrnu spoluprácu ako súčasť európskeho integrovaného riadenia hraníc v súlade s nariadením (EÚ) 2019/1896. Je potrebné, aby sa pri vykonávaní kontroly hraníc a colnej kontroly na vonkajších hraniciach zabezpečila komplementárnosť, a to poskytnutím primeranej finančnej podpory Únie členským štátom. Medziagentúrnou spoluprácou sa nielen posilnia colné kontroly s cieľom bojovať proti všetkým formám nedovoleného obchodovania, ale zároveň sa ňou uľahčí legitímne obchodovanie a cestovanie a prispeje k vytvoreniu bezpečnej a efektívnej colnej únie. |
(12) |
Preto je potrebné okrem iného zriadiť Fond pre integrované riadenie hraníc (ďalej len „fond“), ktorý bude nástupcom Fondu pre vnútornú bezpečnosť, ktorý bol zriadený na obdobie 2014 – 2020 nariadeniami Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 513/2014 (4) a (EÚ) č. 515/2014 (5). |
(13) |
Vzhľadom na právne špecifiká hlavy V ZFEÚ, ako aj na rôzne uplatniteľné právne základy týkajúce sa politík v oblasti vonkajších hraníc a colnej kontroly, nie je právne možné zriadiť fond ako jeden nástroj. |
(14) |
Fond by sa mal preto zriadiť ako komplexný rámec pre finančnú podporu Únie v oblasti riadenia hraníc a vízovej politiky, ktorý by zahŕňal nástroj, ako aj nástroj finančnej podpory na vybavenie na colné kontroly zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1077 (6). Uvedený rámec by malo dopĺňať nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 (7), na ktoré by malo toto nariadenie odkazovať, pokiaľ ide o pravidlá týkajúce sa zdieľaného riadenia. |
(15) |
Nástroj by mal nadviazať na výsledky a investície svojich predchodcov, a to Fondu pre vonkajšie hranice na obdobie rokov 2007 až 2013 zriadeného rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 574/2007/ES (8) a nástroja pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz zriadeného ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť na obdobie 2014 – 2020 zriadeného nariadením (EÚ) č. 515/2014, a mal by sa rozšíriť, aby sa zohľadnil nový vývoj. |
(16) |
V záujme zabezpečenia jednotnej a vysokokvalitnej kontroly vonkajších hraníc a umožnenia legitímneho cestovania cez vonkajšie hranice by mal nástroj prispievať k rozvoju európskeho integrovaného riadenia hraníc, do ktorého sú zahrnuté opatrenia týkajúce sa politiky, práva, systematickej spolupráce, rozdelenia záťaže, vyhodnocovania situácie a meniacich sa okolností, pokiaľ ide o priechody, ktoré neregulárni migranti využívajú na prekračovanie hraníc, personál, vybavenie a technológie, ktoré môžu prijímať na rozličných úrovniach príslušné orgány členských štátov a Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž, konajúce v spolupráci s ďalšími subjektmi, ako sú napríklad iné orgány, úrady a agentúry Únie, najmä Agentúra Európskej únie na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (eu-LISA) zriadená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1726 (9), Agentúra Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol) zriadená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/794 (10), a prípadne tretie krajiny a medzinárodné organizácie. |
(17) |
Nástroj by mal prispieť k zvýšeniu účinnosti procesu spracovania žiadostí o víza, pokiaľ ide o uľahčenie konaní o udelení víza pre cestujúcich bona fide a o zisťovanie a posudzovanie rizík z hľadiska bezpečnosti a neregulárnej migrácie. Konkrétne by mal nástroj poskytovať finančnú pomoc na podporu digitalizácie procesu spracovania žiadostí o víza, aby bolo možné zabezpečiť rýchle, bezpečné a klientsky ústretové konanie o udelení víza, z ktorého budú mať prospech tak žiadatelia o udelenie víza, ako aj konzulárne úrady. Nástroj by mal zároveň prispieť k zabezpečeniu rozsiahleho pokrytia konzulárnymi službami na celom svete. Nástroj by sa mal vzťahovať aj na jednotné vykonávanie a modernizáciu spoločnej vízovej politiky, ako aj na opatrenia vyplývajúce z nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 (11), ako aj na pomoc členským štátom pri udeľovaní víz vrátane víz s obmedzenou územnou platnosťou vydávaných z humanitárnych dôvodov, z dôvodov národného záujmu alebo z dôvodu medzinárodných záväzkov v súlade s acquis Únie v oblasti víz. |
(18) |
V rámci vykonávania európskeho integrovaného riadenia hraníc, ktoré zlepšuje celkové fungovanie schengenského priestoru, by mal nástroj na území krajín uplatňujúcich schengenské acquis podporovať opatrenia, ktoré sa týkajú kontroly vonkajších hraníc. |
(19) |
Na to, aby bolo možné zlepšiť riadenie vonkajších hraníc, uľahčiť legitímne cestovanie, prispievať k predchádzaniu neoprávnenému prekračovaniu hraníc a k boju proti nemu, k vykonávaniu spoločnej vízovej politiky a k zaisťovaniu vysokej úrovne bezpečnosti v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti Únie, by mal nástroj podporovať vývoj rozsiahlych informačných systémov v súlade s právom Únie v oblasti riadenia hraníc. Mal by tiež podporovať vytvorenie interoperability v členských štátoch, ako sa stanovuje v nariadeniach Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/817 (12) a (EÚ) 2019/818 (13), medzi informačnými systémami Únie, konkrétne systémom vstup/výstup zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2226 (14), vízovým informačným systémom (VIS) zriadeným nariadením (ES) č. 767/2008, Európskym systémom pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS) zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1240 (15), systémom Eurodac zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 603/2013 (16), Schengenským informačným systémom (SIS) zriadeným nariadeniami Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1860 (17), (EÚ) 2018/1861 (18) a (EÚ) 2018/1862 (19) a centralizovaným systémom na identifikáciu členských štátov, ktoré majú informácie o odsúdeniach štátnych príslušníkov tretích krajín a osôb bez štátnej príslušnosti (ECRIS-TCN) zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/816 (20), aby sa uvedené informačné systémy Únie a ich údaje navzájom dopĺňali. Po implementácii jednotlivých komponentov interoperability na centrálnej úrovni, konkrétne Európskeho vyhľadávacieho portálu (ESP), spoločnej služby porovnávania biometrických údajov (spoločná BMS), spoločnej databázy údajov o totožnosti (CIR) a detektora viacnásobných totožností (MID), by mal nástroj prispieť aj k zabezpečeniu požadovaného vývoja na vnútroštátnej úrovni. |
(20) |
S cieľom využiť vedomosti a odborné znalosti decentralizovaných agentúr s právomocou v oblasti riadenia hraníc, vízovej politiky a rozsiahlych informačných systémov by Komisia mala včas zapojiť príslušné agentúry do práce výboru pre fondy v oblasti vnútorných záležitostí zriadeného týmto nariadením, najmä na začiatku a v polovici programového obdobia. V prípade potreby by Komisia mala mať možnosť zapojiť príslušné orgány, úrady a agentúry Únie do monitorovania a hodnotenia, najmä s cieľom zabezpečiť, aby akcie podporované nástrojom boli v súlade s príslušným acquis Únie a dohodnutými prioritami Únie. V súlade so zásadou spoločnej zodpovednosti a solidarity členských štátov a Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž, ktoré predstavujú dva piliere európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, by mal nástroj dopĺňať a posilňovať činnosti, ktorými sa vykonáva európske integrované riadenie hraníc. Predovšetkým to znamená, že pri vypracúvaní svojich programov vykonávaných v rámci zdieľaného riadenia by mali členské štáty prihliadať na analytické nástroje a operačné a technické usmernenia vypracované Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž, ako aj na učebné osnovy vypracované touto agentúrou, ako sú napríklad spoločné kľúčové učebné osnovy pre odbornú prípravu príslušníkov pohraničnej stráže vrátane zložiek uvedených osnov, ktoré sa týkajú základných práva a prístupu k medzinárodnej ochrane. V záujme dosiahnutia komplementárnosti medzi úlohami a zodpovednosťou členských štátov v oblasti kontroly vonkajších hraníc a v záujme zaručenia konzistentnosti a zamedzenia nákladovej neefektívnosti by mala Komisia s Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž včas prekonzultovať návrhy programov, ktoré predložili členské štáty, pokiaľ patria do pôsobnosti uvedenej agentúry, a to najmä v prípade činností financovaných v rámci operačnej podpory. |
(21) |
Pokiaľ o to dotknuté členské štáty požiadajú, nástroj by mal podporovať uplatňovanie prístupu založeného na problémových oblastiach (hotspotoch), ktorý bol predstavený v oznámení Komisie z 13. mája 2015 s názvom „Európska migračná agenda“, odsúhlasený Európskou radou 25. a 26. júna 2015 a podrobnejšie špecifikovaný v nariadení (EÚ) 2019/1896. V rámci prístupu založeného na problémových oblastiach (hotspotoch) sa poskytuje operačná podpora tým členským štátom, ktoré čelia neúmerným migračným výzvam na vonkajších hraniciach. Ponúka integrovanú, komplexnú a cielenú pomoc v duchu solidarity a spoločnej zodpovednosti. |
(22) |
Ak sa zistia zraniteľnosti alebo riziká, a to najmä v nadväznosti na schengenské hodnotenie vykonané v súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 1053/2013 (21), by mal dotknutý členský štát v duchu solidarity a spoločnej zodpovednosti za ochranu vonkajších hraníc tieto záležitosti náležite riešiť, pričom by mal využiť zdroje, ktoré má k dispozícii v rámci svojho programu, aby implementoval odporúčania prijaté podľa uvedeného nariadenia a v súlade s posúdením zraniteľnosti, ktoré vykonala Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž v súlade s nariadením (EÚ) 2019/1896. |
(23) |
Nástroj by mal poskytovať finančnú pomoc tým členským štátom, ktoré v plnom rozsahu uplatňujú ustanovenia schengenského acquis o vonkajších hraniciach a vízach, a tým členským štátom, ktoré sa pripravujú na plnohodnotnú účasť v Schengene, pričom by ju mali členské štáty využívať v záujme spoločnej politiky Únie v oblasti riadenia vonkajších hraníc. |
(24) |
Pri poskytovaní podpory na investície členských štátov do riadenia hraníc by nástroj nemal poskytovať finančné prostriedky na novú, trvalú infraštruktúru a budovy na vnútorných hraniciach, na ktorých ešte neboli zrušené kontroly. Na týchto hraniciach by sa však z nástroja mali podporovať investície do hnuteľnej infraštruktúry na kontrolu hraníc a údržbu, obmedzenú modernizáciu alebo výmenu existujúcej infraštruktúry, ktorá je potrebná na to, aby sa naďalej dodržiavalo nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 (22). |
(25) |
V súlade s protokolom č. 5 k Aktu o pristúpení z roku 2003 o pozemnom tranzite osôb medzi Kaliningradskou oblasťou a ostatnými časťami Ruskej federácie by mal nástroj znášať všetky dodatočné náklady, ktoré vzniknú vykonávaním osobitných ustanovení acquis Únie o tomto tranzite, konkrétne nariadení Rady (ES) č. 693/2003 (23) a (ES) č. 694/2003 (24). Potreba nepretržitej finančnej podpory z dôvodu ušlých poplatkov by však mala závisieť od platného vízového režimu Únie s Ruskou federáciou. |
(26) |
S cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľa politiky nástroja by mali členské štáty zabezpečiť, aby sa do ich programov zahrnuli akcie zamerané na dosiahnutie všetkých špecifických cieľov nástroja a aby sa pridelením zdrojov na špecifické ciele zabezpečilo ich dosiahnutie. |
(27) |
V rámci dodržiavania zásady efektívnosti by sa malo vyvíjať úsilie o dosiahnutie synergií a konzistentnosti s ostatnými fondmi Únie a malo by sa zabrániť prekrývaniu jednotlivých akcií. |
(28) |
Návrat štátnych príslušníkov tretích krajín, na ktorých sa vzťahujú rozhodnutia o návrate vydané členským štátom, je jednou zo zložiek európskeho integrovaného riadenia hraníc stanoveného v nariadení (EÚ) 2019/1896. Opatrenia v oblasti návratu však vzhľadom na svoju povahu a cieľ nepatria do rozsahu pôsobnosti nástroja a vzťahuje sa na ne nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1147 (25). |
(29) |
Na to, aby bolo možné oceniť dôležitú úlohu, ktorú zohrávajú colné orgány členských štátov na vonkajších hraniciach a zároveň zabezpečiť, aby mali k dispozícii dostatočné prostriedky na vykonávanie širokého rozsahu ich úloh na uvedených hraniciach, by mal Nástroj finančnej podpory na vybavenie na colné kontroly poskytovať týmto vnútroštátnym orgánom potrebné finančné prostriedky na investovanie do vybavenia na vykonávanie colnej kontroly, ako aj vybavenie, ktoré môže okrem colnej kontroly slúžiť aj na iné účely, ako je napríklad kontrola hraníc. |
(30) |
Prevažná časť vybavenia na colné kontroly a systémy informačných a komunikačných technológií (IKT) by mohli byť primárne alebo sekundárne spôsobilé na vykonávanie kontrol dodržiavania iných právnych aktov Únie, napríklad ustanovení týkajúcich sa riadenia hraníc, víz alebo policajnej spolupráce. Fond bol teda koncipovaný vo forme dvoch vzájomne sa doplňujúcich nástrojov s rozdielnym, ale komplementárnym rozsahom pôsobnosti, pokiaľ ide o nákup vybavenia. Na jednej strane nástroj bude finančne podporovať vybavenie a systémy IKT, ktorých primárnym účelom je integrované riadenie hraníc, a bude umožňovať ich použitie aj v komplementárnej oblasti colnej kontroly. Na strane druhej Nástroj finančnej podpory na vybavenie na colné kontroly bude finančne podporovať vybavenie, ktorého hlavným účelom je colná kontrola, a bude umožňovať jeho použitie aj na ďalšie účely, ako je kontrola hraníc a bezpečnosť. Takéto rozdelenie úloh prispeje k prehĺbeniu medziagentúrnej spolupráce ako jednej zo zložiek európskeho integrovaného riadenia hraníc, ako sa uvádza v nariadení (EÚ) 2019/1896, čo následne umožní colným a pohraničným orgánom, aby vzájomne spolupracovali a aby prostredníctvom spoločného využívania a interoperability vybavenia na kontroly maximalizovali vplyv rozpočtu Únie. |
(31) |
Hraničný dozor na mori je jednou z činností vykonávaných pobrežnou strážou v námornej oblasti Únie. Vnútroštátne orgány, ktoré vykonávajú činnosti pobrežnej stráže, sú zodpovedné aj za široké spektrum úloh, ktoré by okrem iného mohli zahŕňať námornú bezpečnosť, ochranu, pátracie a záchranné operácie, kontrolu hraníc, kontrolu rybárstva, colnú kontrolu, všeobecné presadzovanie práva a ochranu životného prostredia. V dôsledku širokého rozsahu svojej činnosti spadá pobrežná stráž do oblasti pôsobnosti rôznych politík Únie, ktoré by sa v záujme dosiahnutia účinnejších a efektívnejších výsledkov mali usilovať o vzájomnú súčinnosť. |
(32) |
Pri vykonávaní akcií financovaných v rámci nástroja, ktoré sa týkajú dohľadu nad námornými hranicami, by mali členské štáty venovať osobitnú pozornosť svojim medzinárodným záväzkom, pokiaľ ide o pátracie a záchranné operácie na mori. V tejto súvislosti by malo byť možné použiť vybavenie a systémy podporované v rámci nástroja na pátracie a záchranné operácie v situáciách, ktoré by mohli vzniknúť počas operácie hraničného dozoru na mori. |
(33) |
Okrem spolupráce v oblasti činností pobrežnej stráže, ktorá na úrovni Únie prebieha medzi Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž, Európskou námornou bezpečnostnou agentúrou zriadenou nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 (26) a Európskou agentúrou pre kontrolu rybárstva zriadenou nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/473 (27), by sa mala väčšia koherencia činností v námornej oblasti dosiahnuť aj na vnútroštátnej úrovni. Súčinnosť jednotlivých aktérov, ktorí pôsobia v námornom prostredí, by mala byť v súlade so stratégiami v oblasti európskeho integrovaného riadenia hraníc a námornej bezpečnosti. |
(34) |
V záujme posilnenia komplementárnosti a konzistentnosti námorných činností, zamedzenia duplicite vynakladaného úsilia a zmiernenia rozpočtových obmedzení v oblasti nákladných činností, akými je námorná oblasť, by tiež malo byť možné nástroj dodatočne použiť na podporu námorných operácií, ktoré majú viacúčelový charakter. |
(35) |
Vybavenie a systémy IKT financované v rámci nástroja by sa mali dať použiť aj na dosiahnutie cieľov Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1149 (28) a Fondu pre azyl, migráciu a integráciu zriadeného nariadením (EÚ) 2021/1147. Takéto vybavenie a systémy IKT by mali zostať dostupné a použiteľné na účinné a bezpečné činnosti kontroly hraníc a použitie takého vybavenia a systémov IKT na ciele Fondu pre vnútornú bezpečnosť a Fondu pre azyl, migráciu a integráciu by malo byť časovo obmedzené. |
(36) |
Nástroj by mal v súlade s jeho špecifickými cieľmi slúžiť predovšetkým vnútornej politike Únie. Nástrojom by sa mali dať vo vhodnom prípade zároveň podporovať akcie v súlade s prioritami Únie v tretích krajinách a vo vzťahu k nim. Uvedené akcie by sa mali realizovať pri plnej súčinnosti a v plnom súlade s ostatnými akciami mimo Únie, ktoré sú podporované prostredníctvom nástrojov Únie na financovanie vonkajšej činnosti, a zároveň by mali tieto akcie dopĺňať. Osobitne by takéto akcie mali byť vykonávané spôsobom, ktorý zabezpečí plný súlad s vonkajšou politikou Únie, dodržiava zásadu súdržnosti politík v záujme rozvoja a je v súlade so strategickými programovými dokumentmi pre danú krajinu alebo región. Takéto akcie by sa mali zameriavať aj na opatrenia, ktoré nie sú zamerané na rozvoj, slúžiť záujmom vnútornej politiky Únie a byť v súlade s činnosťami vykonávanými vo vnútri Únie. Komisia by vo svojom hodnotení v polovici obdobia a spätnom hodnotení mala venovať osobitnú pozornosť vykonávaniu akcií v tretích krajinách alebo vo vzťahu k nim. |
(37) |
Financovanie z rozpočtu Únie by sa malo sústrediť na tie akcie, pre ktoré môžu intervencie Únie priniesť pridanú hodnotu v porovnaní s tým, ak by akcie vykonávali členské štáty samy. Keďže Únia je na rozdiel od členských štátov schopná lepšie vytvoriť rámec, ktorý vyjadruje solidaritu Únie v oblasti riadenia hraníc a spoločnej vízovej politiky, a zároveň poskytnúť platformu pre rozvoj spoločných rozsiahlych informačných systémov, ktoré podporujú uvedené politiky, finančná podpora poskytovaná na základe tohto nariadenia by mala prispieť najmä k posilneniu kapacít v uvedených oblastiach na vnútroštátnej úrovni a úrovni Únie. |
(38) |
Pri propagácii akcií podporovaných z nástroja by mali príjemcovia finančných prostriedkov Únie poskytovať informácie v jazyku alebo jazykoch cieľovej skupiny. Na zabezpečenie viditeľnosti finančných prostriedkov Únie by mali príjemcovia finančných prostriedkov z Únie uviesť pri komunikácii o akcii odkaz na ich pôvod. Na uvedený účel by mali príjemcovia zabezpečiť, aby všetky oznámenia určené médiám a verejnosti zobrazovali znak Únie a výslovne uvádzali finančnú podporu Únie. |
(39) |
Komisia by mala mať možnosť využívať finančné zdroje v rámci nástroja na podporu najlepších postupov a výmeny informácií, pokiaľ ide o vykonávanie nástroja. |
(40) |
Komisia by mala včas zverejňovať informácie o podpore poskytovanej z tematického nástroja v rámci priameho alebo nepriameho riadenia a v prípade potreby aktualizovať takéto informácie. Údaje by malo byť možné triediť podľa špecifického cieľa, mena prijímateľa, právne viazanej sumy a povahy a účelu opatrenia. |
(41) |
Predpokladá sa, že členský štát nekoná v súlade s príslušným acquis Únie, a to aj pokiaľ ide o využívanie operačnej podpory v rámci nástroja, ak si nesplnil svoje povinnosti v oblasti riadenia hraníc a vízovej politiky, ktoré pre neho vyplývajú zo zmlúv, vrátane povinností v oblasti základných práv, ak existuje jasné riziko závažného porušenia hodnôt Únie uvedeným členským štátom pri vykonávaní acquis v oblasti riadenia hraníc a vízovej politiky, alebo ak boli v hodnotiacej správe v rámci schengenského hodnotiaceho a monitorovacieho mechanizmu stanoveného v nariadení (EÚ) č. 1053/2013 zistené nedostatky v príslušnej oblasti. |
(42) |
Nástroj by mal zabezpečiť spravodlivé a transparentné rozdeľovanie zdrojov v záujme plnenia cieľov stanovených v tomto nariadení. S cieľom splniť požiadavky transparentnosti by Komisia mala uverejňovať informácie o ročných a viacročných pracovných programoch tematického nástroja. V súlade s nariadením (EÚ) 2021/1060 by každý členský štát mal zabezpečiť, aby do šiestich mesiacov od schválenia jeho programu bolo zriadené webové sídlo, na ktorom sú k dispozícii informácie o jeho programe zahŕňajúce ciele programu, činnosti, dostupné možnosti financovania a výsledky programu. |
(43) |
V tomto nariadení by sa mali stanoviť počiatočné sumy pre programy členských štátov, ktoré pozostávajú z pevne stanovených súm uvedených v prílohe I a zo sumy vypočítanej na základe kritérií stanovených v uvedenej prílohe a ktoré odrážajú dĺžku pozemných a námorných hraničných úsekov a stupeň vplyvu na týchto hraničných úsekoch, pracovné zaťaženie na letiskách a konzulárnych úradoch a počet konzulárnych úradov. Vzhľadom na osobitné potreby tých členských štátov, ktoré v rokoch 2018 a 2019 zaznamenali najvyšší počet žiadostí o azyl na obyvateľa, je vhodné zvýšiť pevne stanovené sumy pre Cyprus, Maltu a Grécko. |
(44) |
Počiatočné sumy pre programy členských štátov by mali predstavovať základ dlhodobých investícií členských štátov. S cieľom zohľadniť zmeny východiskovej situácie, ako je tlak na vonkajších hraniciach a pracovné zaťaženie na vonkajších hraniciach a konzulárnych úradoch, by sa mala členským štátom v polovici programového obdobia prideliť dodatočná suma, a to na základe štatistických údajov v súlade s prílohou I, pričom sa vezme do úvahy stav vykonávania ich programov. |
(45) |
Komisia by mala vykonať hodnotenie tohto nariadenia v polovici obdobia. Uvedené hodnotenie v polovici obdobia by sa malo využiť na posúdenie účinnosti a pridanej hodnoty nástroja pre Úniu a poskytnutie transparentného prehľadu o vykonávaní nástroja. |
(46) |
Vzhľadom na to, že výzvy v oblasti riadenia hraníc a vízovej politiky sa neustále vyvíjajú, je potrebné prispôsobiť prideľovanie finančných prostriedkov zmenám priorít vízovej politiky a riadenia hraníc, a to aj vrátane zmien, ktoré vyplývajú zo zvýšeného tlaku na hraniciach, a nasmerovať finančné prostriedky na priority s najvyššou pridanou hodnotou Únie. S cieľom reagovať na naliehavé potreby a zmeny v politike a prioritách Únie a nasmerovať finančné prostriedky na akcie s vysokou úrovňou pridanej hodnoty Únie, by sa časť finančných prostriedkov mala pravidelne prideľovať prostredníctvom tematického nástroja na osobitné akcie, akcie Únie a núdzovú pomoc. Tematický nástroj ponúka flexibilitu pri riadení nástroja a mohol by sa tiež vykonávať prostredníctvom programov členských štátov. |
(47) |
Členské štáty by mali byť nabádané, aby časť svojich prostriedkov, ktoré boli pridelené na program, využili na financovanie akcií uvedených v prílohe IV, s čím bude spojený väčší príspevok Únie. |
(48) |
Nástroj by mal prispievať k podpore prevádzkových nákladov súvisiacich s riadením hraníc, spoločnou vízovou politikou a rozsiahlymi informačnými systémami s cieľom umožniť členským štátom, aby si udržali svoje kapacity, ktoré majú zásadný význam pre celú Úniu. Takáto podpora by mala pozostávať z plnej refundácie špecifických nákladov súvisiacich s cieľmi nástroja a mala by tvoriť nedeliteľnú súčasť programov členských štátov. |
(49) |
Časť zdrojov, ktoré budú v rámci nástroja k dispozícii, by sa mohla prideliť na programy členských štátov na účely vykonávania osobitných akcií, a to nad rámec počiatočne pridelených prostriedkov. Uvedené osobitné akcie by sa mali identifikovať na úrovni Únie a mali by sa týkať akcií s pridanou hodnotou Únie, ktoré si vyžadujú spoluprácu medzi členskými štátmi, alebo akcií, ktoré sú potrebné z hľadiska reakcie na vývoj v Únii a pri ktorých sa vyžaduje, aby sa jednému alebo viacerým členským štátom poskytli dodatočné finančné prostriedky, ako napríklad nákup technického vybavenia prostredníctvom programov členských štátov, ktoré Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž potrebuje na vykonávanie svojich operačných činností, modernizáciu procesu spracovania žiadostí o víza, vývoj rozsiahlych informačných systémov a zabezpečenie interoperability uvedených systémov. Komisia by mala uvedené osobitné akcie stanoviť vo svojich pracovných programoch. |
(50) |
V záujme doplnenia realizácie politického cieľa nástroja na vnútroštátnej úrovni prostredníctvom programov členských štátov by mal nástroj poskytovať podporu aj pre akcie na úrovni Únie. Takéto akcie by mali slúžiť na celkové strategické účely v rámci rozsahu pôsobnosti intervencie nástroja a mali by sa týkať analýzy politík a inovácií, nadnárodného vzájomného učenia sa a partnerstiev, ako aj testovania nových iniciatív a akcií v celej Únii. |
(51) |
S cieľom posilniť schopnosť Únie okamžite riešiť naliehavé a osobitné potreby v prípade núdzovej situácie, ako je veľký alebo neúmerný prílev štátnych príslušníkov tretích krajín, najmä na tých hraničných úsekoch, ktorým je priradený vysoký alebo kritický stupeň vplyvu podľa nariadenia (EÚ) 2019/1896, alebo iných situácií, v súvislosti s ktorými je riadne odôvodnené, že sa vyžadujú okamžité opatrenia na vonkajších hraniciach, by malo byť možné poskytnúť núdzovú pomoc v súlade s rámcom stanoveným v tomto nariadení. |
(52) |
Týmto nariadením sa na celé obdobie trvania nástroja stanovuje finančné krytie, ktoré má pre Európsky parlament a Radu v priebehu ročného rozpočtového postupu predstavovať hlavnú referenčnú sumu v zmysle bodu 18 Medziinštitucionálnej dohody zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov (29). Hlavná referenčná suma pridelená na nástroj sa zvyšuje o dodatočnú sumu vo výške 1 miliardy EUR v cenách z roku 2018, ako sa uvádza v prílohe II k nariadeniu Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 (30). |
(53) |
Na nástroj sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (31) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“). Nariadenie o rozpočtových pravidlách stanovuje pravidlá plnenia rozpočtu Únie vrátane pravidiel, ktoré sa týkajú grantov, cien, verejného obstarávania, nepriameho riadenia, finančných nástrojov, rozpočtových záruk, finančnej pomoci a refundácie výdavkov externých expertov. |
(54) |
Na účely vykonávania akcií v rámci zdieľaného riadenia by mal nástroj tvoriť súčasť koherentného rámca, ktorý pozostáva z tohto nariadenia, nariadenia o rozpočtových pravidlách a nariadenia (EÚ) 2021/1060. |
(55) |
V nariadení (EÚ) 2021/1060 sa stanovuje rámec pre akcie, pokiaľ ide o Európsky fond regionálneho rozvoja, Európsky sociálny fond plus, Kohézny fond, Európsky námorný, rybolovný a akvakultúrny fond, Fond na spravodlivú transformáciu, Fond pre azyl, migráciu a integráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a vízovú politiku, ako súčasť Fondu pre integrované riadenie hraníc, pričom sa v ňom stanovujú najmä pravidlá programovania, monitorovania, hodnotenia, riadenia a kontroly v súvislosti s implementáciou finančných prostriedkov Únie v rámci zdieľaného riadenia. V tomto nariadení je ďalej potrebné vymedziť ciele nástroja v súvislosti s riadením hraníc a vízovou politikou a stanoviť osobitné ustanovenia týkajúce sa akcií, ktoré možno financovať v rámci nástroja. |
(56) |
V nariadení (EÚ) 2021/1060 sa stanovuje systém predbežného financovania nástroja a osobitná miera predbežného financovania sa stanovuje v tomto nariadení. Okrem toho je v záujme zabezpečenia rýchlej reakcie na núdzové situácie vhodné stanoviť osobitnú mieru predbežného financovania pre núdzovú pomoc. Systémom predbežného financovania by sa malo zabezpečiť, že členské štáty budú mať od začiatku vykonávania svojich programov prostriedky na poskytovanie podpory prijímateľom. |
(57) |
Typy financovania a spôsoby vykonávania podľa tohto nariadenia by sa mali voliť na základe schopnosti dosiahnuť špecifické ciele akcií a priniesť výsledky, a to najmä pri zohľadnení nákladov na kontroly, administratívneho zaťaženia a rizika nedodržiavania predpisov. Pri tejto voľbe by sa malo zvážiť aj využitie jednorazových platieb, paušálnych sadzieb a jednotkových nákladov, ako aj financovania, ktoré nie je spojené s nákladmi, v zmysle článku 125 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách. |
(58) |
V súlade s článkom 193 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa grant môže udeliť na už začatú akciu pod podmienkou, že žiadateľ je schopný preukázať potrebu začať akciu pred podpísaním dohody o grante. Náklady, ktoré vznikli pred dátumom predloženia žiadosti o grant, však s výnimkou riadne odôvodnených výnimočných prípadov nie sú oprávnené na financovanie Úniou. S cieľom predísť narušeniu podpory Únie, ktoré by mohlo poškodiť záujmy Únie, by malo byť počas obmedzeného obdobia na začiatku viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027 možné, aby sa náklady vzniknuté v súvislosti s už začatými akciami podporovanými podľa tohto nariadenia v rámci priameho riadenia považovali za oprávnené na financovanie Úniou od 1. januára 2021, a to aj vtedy, ak tieto náklady vznikli pred podaním žiadosti o grant alebo žiadosti o pomoc. |
(59) |
Na čo najlepšie využitie zásady jednotného auditu by sa mali stanoviť osobitné pravidlá kontroly a auditu projektov, v ktorých sú prijímateľmi medzinárodné organizácie, ktorých systémy vnútornej kontroly získali pozitívne hodnotenie Komisie. V prípade takýchto projektov by riadiace orgány mali mať možnosť obmedziť svoje overovanie, ak prijímateľ včas poskytne všetky potrebné údaje a informácie o pokroku projektu a oprávnenosti príslušných výdavkov. Okrem toho, ak je projekt vykonávaný takouto medzinárodnou organizáciou súčasťou kontrolovanej vzorky, orgán auditu by mal mať možnosť vykonávať svoju prácu v súlade so zásadami Medzinárodného štandardu na súvisiace služby (ISRS) 4400 „Zákazky na vykonanie odsúhlasených postupov týkajúcich sa finančných informácií“. |
(60) |
V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (32) a nariadeniami Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (33), (Euratom, ES) č. 2185/96 (34) a (EÚ) 2017/1939 (35) sa finančné záujmy Únie majú chrániť prostredníctvom primeraných opatrení vrátane opatrení týkajúcich sa: prevencie, odhaľovania, nápravy a vyšetrovania nezrovnalostí vrátane podvodov; vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov; a uloženia administratívnych sankcií v náležitých prípadoch. Európsky úrad pre boj proti podvodom (ďalej len „OLAF“) právomoc vykonávať v súlade s nariadeniami (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EÚ, Euratom) č. 883/2013 administratívne vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste s cieľom zistiť, či nedošlo k podvodu, ku korupcii alebo k akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Európska prokuratúra je v súlade s nariadením (EÚ) 2017/1939 splnomocnená vyšetrovať a stíhať trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie, ako sa stanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 (36). V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách má každá osoba alebo každý subjekt, ktoré prijímajú finančné prostriedky Únie, v plnej miere spolupracovať pri ochrane finančných záujmov Únie, udeliť potrebné práva a prístup Komisii, OLAF-u, Dvoru audítorov a, pokiaľ ide o tie členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na posilnenej spolupráci podľa nariadenia (EÚ) 2017/1939, Európskej prokuratúre, a zabezpečiť, aby všetky tretie strany zúčastňujúce sa na implementácii finančných prostriedkov Únie udelili rovnocenné práva. Členské štáty by mali v plnej miere spolupracovať a poskytovať inštitúciám, orgánom, úradom a agentúram Únie všetku potrebnú pomoc pri ochrane finančných záujmov Únie. |
(61) |
Na toto nariadenie sa vzťahujú horizontálne rozpočtové pravidlá prijaté Európskym parlamentom a Radou na základe článku 322 ZFEÚ. Tieto pravidlá sú stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách a určujú najmä postup zostavovania a plnenia rozpočtu prostredníctvom grantov, verejného obstarávania, cien, nepriameho plnenia a zabezpečujú kontroly zodpovednosti finančných aktérov. Pravidlá prijaté na základe článku 322 ZFEÚ zahŕňajú aj všeobecný režim podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie. |
(62) |
Podľa rozhodnutia Rady 2013/755/EÚ (37) sú osoby a subjekty usadené v zámorských krajinách alebo na zámorských územiach oprávnené získať financovanie v súlade s pravidlami a cieľmi nástroja a prípadnými dojednaniami uplatniteľnými na členský štát, s ktorým sú zámorská krajina alebo územie spojené. |
(63) |
Podľa článku 349 ZFEÚ a v súlade s oznámením Komisie z 24. októbra 2017 s názvom „Silnejšie a obnovené strategické partnerstvo s najvzdialenejšími regiónmi EÚ“, ktoré Rada podporila vo svojich záveroch z 12. apríla 2018, by príslušné členské štáty mali zabezpečiť, aby ich programy riešili vznikajúce hrozby, ktorým čelia najvzdialenejšie regióny. Prostredníctvom podpory z nástroja by mali získať tieto členské štáty primerané zdroje, aby mohli najvzdialenejším regiónom náležite pomáhať. |
(64) |
Podľa bodov 22 a 23 Medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (38) by sa tento nástroj mal hodnotiť na základe informácií získaných v súlade s osobitnými požiadavkami na monitorovanie, pričom by sa malo predchádzať administratívnemu zaťaženiu, najmä vo vzťahu k členským štátom, a nadmernej regulácii. V prípade potreby by uvedené požiadavky mali zahŕňať merateľné ukazovatele ako základ hodnotenia účinkov nástroja v praxi. Pre každý špecifický cieľ nástroja by sa mali stanoviť ukazovatele a s tým súvisiace cieľové hodnoty, aby bolo možné hodnotiť výsledky nástroja. Tieto ukazovatele by mali byť tak kvalitatívne, ako aj kvantitatívne. |
(65) |
Vzhľadom na význam boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami Únie vykonávať Parížsku dohodu prijatú na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (39) a plniť ciele Organizácie Spojených národov v oblasti udržateľného rozvoja by mali akcie podľa tohto nariadenia prispievať k dosiahnutiu všeobecného cieľa, ktorým je vynaložiť 30 % všetkých výdavkov viacročného finančného rámca na zohľadňovanie cieľov v oblasti klímy, ako aj k ambícii vyhradiť 7,5 % z rozpočtu na výdavky na biodiverzitu v roku 2024 a 10 % v rokoch 2026 a 2027, pričom sa zohľadní existujúce prekrývanie sa cieľov v oblasti klímy a biodiverzity. Z nástroja by sa mali podporovať činnosti, v rámci ktorých sa dodržiavajú normy v oblasti klímy a životného prostredia, ako aj priority Únie a ktoré výrazne nenarúšajú plnenie environmentálnych cieľov v zmysle článku 17 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (40). |
(66) |
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 514/2014 (41) a akýkoľvek akt uplatniteľný na programové obdobie 2014 – 2020 by sa mali naďalej uplatňovať na programy a projekty podporované v rámci nástroja počas programového obdobia 2014 – 2020. Keďže sa obdobie vykonávania nariadenia (EÚ) č. 514/2014 prelína s programovým obdobím, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, mali by sa v záujme zabezpečenia kontinuity vykonávania určitých projektov schválených uvedeným nariadením prijať ustanovenia týkajúce sa jednotlivých fáz projektov. Každá jednotlivá fáza projektu by sa mala vykonávať v súlade s pravidlami programového obdobia, v rámci ktorého získala finančné prostriedky. |
(67) |
Komisia a členské štáty by mali pomocou ukazovateľov a finančného vykazovania monitorovať vykonávanie nástroja v súlade s príslušnými ustanoveniami nariadenia (EÚ) 2021/1060 a tohto nariadenia. Od roku 2023 by členské štáty mali Komisii predkladať výročné správy o výkonnosti za posledný účtovný rok. Uvedené správy by mali obsahovať informácie o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní programov členských štátov. Členské štáty by mali takisto predložiť Komisii zhrnutia týchto správ. Komisia by mala tieto zhrnutia preložiť do všetkých úradných jazykov Únie a zverejniť ich na svojom webovom sídle spolu s odkazmi na webové sídla členských štátov uvedené v nariadení (EÚ) 2021/1060. |
(68) |
S cieľom doplniť a zmeniť nepodstatné prvky tohto nariadenia by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o zoznam akcií v prílohe III, zoznam akcií, ktoré sú oprávnené na vyššiu mieru spolufinancovania, v prílohe IV, operačnú podporu podľa prílohy VII a na ďalší rozvoj rámca pre monitorovanie a hodnotenie. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |
(69) |
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (42). Na prijímanie vykonávacích aktov, v ktorých sa stanovujú spoločné povinnosti členských štátov, najmä povinnosti týkajúce sa poskytovania informácií Komisii, by sa mal uplatňovať postup preskúmania, zatiaľ čo na prijímanie vykonávacích aktov, ktorými sa upravujú podrobnosti poskytovania informácií Komisii v rámci programovania a podávania správ, by sa vzhľadom na ich čisto technickú povahu mal uplatňovať konzultačný postup. Komisia by mala prijať okamžite uplatniteľné vykonávacie akty týkajúce sa prijatia rozhodnutí o poskytnutí núdzovej pomoci stanovené v tomto nariadení, ak sa to vyžaduje z vážnych a naliehavých dôvodov v riadne odôvodnených prípadoch týkajúcich sa povahy a účelu takejto pomoci. |
(70) |
Účasť členského štátu na nástroji by nemala kolidovať s jeho účasťou na dočasnom finančnom nástroji Únie, ktorý podporuje prijímateľské členské štáty okrem iného aj financovaním akcií na nových vonkajších hraniciach Únie na účely vykonávania schengenského acquis týkajúceho sa hraníc, víz a kontroly vonkajších hraníc. |
(71) |
Keďže ciele tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“). V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. |
(72) |
Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis (43), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bodoch A a B rozhodnutia Rady 1999/437/ES (44). |
(73) |
Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (45), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bodoch A a B rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES (46). |
(74) |
Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (47), ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bodoch A a B rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2011/350/EÚ (48). |
(75) |
S cieľom stanoviť povahu a spôsoby účasti krajín, ktoré sú pridružené k vykonávaniu, uplatňovaniu a rozvoju schengenského acquis, na nástroji by sa mali medzi Úniou a týmito krajinami uzavrieť ďalšie dojednania podľa príslušných ustanovení ich dohôd o pridružení. Takéto dojednania by mali byť medzinárodnými dohodami v zmysle článku 218 ZFEÚ. S cieľom minimalizovať akúkoľvek prípadnú medzeru medzi okamihom, v ktorom sa nástroj stáva pre príslušnú krajinu záväzným, a nadobudnutím účinnosti dojednaní je vhodné začať rokovania o takýchto dojednaniach čo najskôr po tom, ako príslušná krajina oznámila Rade a Komisii svoje rozhodnutie akceptovať obsah nástroja a implementovať ho vo svojom právnom poriadku. Uzavretie takýchto dojednaní by sa malo uskutočniť po tom, ako príslušná krajina písomne informovala o splnení všetkých svojich vnútorných požiadaviek. |
(76) |
V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto nariadenie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu rozhodne do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o tomto nariadení, či ho bude transponovať do svojho vnútroštátneho práva. |
(77) |
Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES (49). Írsko sa preto nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. |
(78) |
Je vhodné zosúladiť obdobie uplatňovania tohto nariadenia s obdobím uplatňovania nariadenia (EÚ, Euratom) 2020/2093. |
(79) |
V záujme zabezpečenia kontinuity v poskytovaní podpory v príslušnej oblasti politiky a umožnenia začatia vykonávania od začiatku viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027 by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť čo najskôr a malo by sa uplatňovať so spätnou účinnosťou od 1. januára 2021, |
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Predmet úpravy
Týmto nariadením sa ako súčasť Fondu pre integrované riadenie hraníc (ďalej len „fond“) zriaďuje Nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a vízovú politiku (ďalej len „nástroj“) na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2027.
Týmto nariadením sa zriaďuje fond spolu s nariadením (EÚ) 2021/1077 na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2027.
V tomto nariadení sa stanovuje cieľ politiky nástroja, špecifické ciele nástroja a opatrenia na plnenie týchto špecifických cieľov, rozpočet na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2027, formy financovania z prostriedkov Únie a pravidlá poskytovania týchto finančných prostriedkov.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
1. |
„hraničný priechod“ je hraničný priechod v zmysle článku 2 bodu 8 nariadenia (EÚ) 2016/399; |
2. |
„európske integrované riadenie hraníc“ je európske integrované riadenie hraníc v zmysle článku 3 nariadenia (EÚ) 2019/1896; |
3. |
„vonkajšie hranice“ sú vonkajšie hranice v zmysle článku 2 bodu 2 nariadenia (EÚ) 2016/399 a vnútorné hranice, na ktorých ešte neboli zrušené kontroly; |
4. |
„úsek vonkajšej hranice“ je úsek vonkajšej hranice v zmysle článku 2 bodu 11 nariadenia (EÚ) 2019/1896; |
5. |
„problémová oblasť (hotspot)“ je problémová oblasť v zmysle článku 2 bodu 23 nariadenia (EÚ) 2019/1896; |
6. |
„vnútorné hranice, na ktorých ešte neboli zrušené kontroly“ sú:
|
7. |
„núdzová situácia“ je situácia vyplývajúca z naliehavého a mimoriadneho tlaku, v ktorej veľký alebo neúmerný počet štátnych príslušníkov tretích krajín prekročil, prekračuje alebo pravdepodobne prekročí vonkajšie hranice jedného alebo viacerých členských štátov, alebo v ktorej sa na vonkajších hraniciach jedného alebo viacerých členských štátov vyskytnú incidenty v dôsledku nelegálneho prisťahovalectva alebo cezhraničnej trestnej činnosti, a uvedené incidenty majú rozhodujúci vplyv na bezpečnosť hraníc v takom rozsahu, že môžu ohroziť fungovanie schengenského priestoru, alebo akákoľvek iná situácia, v súvislosti s ktorou sa možno opodstatnene domnievať, že si vyžaduje prijatie okamžitých opatrení na vonkajších hraniciach v rámci cieľov nástroja; |
8. |
„osobitné akcie“ sú nadnárodné alebo národné projekty prinášajúce pridanú hodnotu Únie v súlade s cieľmi nástroja, v súvislosti s ktorými možno jednému, niekoľkým alebo všetkým členským štátom prideliť na ich programy dodatočné finančné prostriedky; |
9. |
„operačná podpora“ je časť finančných prostriedkov pridelených členskému štátu, ktorá sa môže použiť na podporu orgánov verejnej moci zodpovedných za vykonávanie úloh a poskytovanie služieb, ktoré predstavujú verejnú službu pre Úniu; |
10. |
„akcie Únie“ sú nadnárodné projekty alebo projekty v osobitnom záujme Únie, ktoré sa vykonávajú v súlade s cieľmi nástroja. |
Článok 3
Ciele nástroja
1. Cieľom politiky nástroja ako súčasti Fondu je zabezpečiť silné a účinné európske integrované riadenie hraníc na vonkajších hraniciach, čím sa prispeje k zaisteniu vysokej úrovne vnútornej bezpečnosti v rámci Únie pri súčasnom zabezpečení voľného pohybu osôb v rámci Únie a v plnom súlade s príslušným acquis Únie a medzinárodnými záväzkami Únie a členských štátov vyplývajúcimi z medzinárodných nástrojov, ktorých sú zmluvnými stranami.
2. V rámci cieľa politiky stanoveného v odseku 1 prispieva nástroj k plneniu týchto špecifických cieľov:
a) |
podpora účinného európskeho integrovaného riadenia hraníc na vonkajších hraniciach, ktorú vykonáva európska pohraničná a pobrežná stráž v rámci spoločnej zodpovednosti Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž a vnútroštátnych orgánov zodpovedných za riadenie hraníc, a to v záujme umožnenia legitímneho prekračovania hraníc, predchádzania nelegálnemu prisťahovalectvu a cezhraničnej trestnej činnosti a ich odhaľovania, ako aj v záujme účinného riadenia migračných tokov; |
b) |
podpora spoločnej vízovej politiky s cieľom zabezpečiť harmonizovaný prístup k udeľovaniu víz a uľahčiť legitímne cestovanie a zároveň pomôcť predchádzať migračným a bezpečnostným rizikám. |
3. Nástroj sa v rámci špecifických cieľov stanovených v odseku 2 vykonáva prostredníctvom vykonávacích opatrení uvedených v prílohe II.
Článok 4
Nediskriminácia a dodržiavanie základných práv
Akcie financované v rámci nástroja sa vykonávajú v plnom súlade s právami a zásadami zakotvenými v acquis Únie a charte a s medzinárodnými záväzkami Únie, pokiaľ ide o základné práva, a to najmä zabezpečením dodržiavania zásad nediskriminácie a zákazu vyhostenia alebo vrátenia.
Článok 5
Rozsah podpory
1. Z nástroja sa v rámci jeho cieľov a v súlade s vykonávacími opatreniami uvedenými v prílohe II podporia predovšetkým akcie uvedené v prílohe III.
S cieľom riešiť nepredvídané alebo nové okolnosti je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 31 s cieľom zmeniť zoznam akcií v prílohe III, aby doplnila nové akcie.
2. Ak je to vhodné, nástroj môže v záujme dosiahnutia svojich cieľov podporovať v súlade s prioritami Únie akcie uvedené v prílohe III v tretích krajinách a vo vzťahu k tretím krajinám v súlade s článkom 20.
3. Pokiaľ ide o akcie v tretích krajinách a v súvislosti s tretími krajinami, Komisia a členské štáty spolu s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť zabezpečujú v súlade so svojimi právomocami koordináciu s príslušnými politikami, stratégiami a nástrojmi Únie. Zabezpečia najmä, aby akcie v tretích krajinách a vo vzťahu k tretím krajinám:
a) |
prebiehali v súčinnosti a v súlade s ostatnými akciami mimo Únie, ktoré sú podporované z iných nástrojov Únie; |
b) |
boli v súlade s vonkajšou politikou Únie, aby sa pri nich dodržiavala zásada súdržnosti politík v záujme rozvoja a aby boli v súlade so strategickými programovými dokumentmi pre daný región alebo krajinu; |
c) |
sa zameriavali na opatrenia, ktoré nie sú rozvojové a |
d) |
boli v záujme vnútorných politík Únie a v súlade s činnosťami vykonávanými v rámci Únie. |
4. Oprávnené nie sú tieto akcie:
a) |
akcie uvedené v bode 1 písm. a) prílohy III na tých vnútorných hraniciach, na ktorých ešte neboli zrušené kontroly; |
b) |
akcie súvisiace s dočasným obnovením kontroly na vnútorných hraniciach v zmysle článku 2 bodu 1 nariadenia (EÚ) 2016/399; |
c) |
akcie, ktorých hlavným účelom je colná kontrola. |
Odchylne od prvého pododseku v prípade núdzovej situácie možno akcie uvedené v prvom pododseku považovať za oprávnené.
KAPITOLA II
FINANČNÝ A IMPLEMENTAČNÝ RÁMEC
ODDIEL 1
Spoločné ustanovenia
Článok 6
Všeobecné zásady
1. Podpora poskytovaná v rámci nástroja dopĺňa národné, regionálne a miestne intervencie a zameriava sa na to, aby predstavovala pridanú hodnotu Únie k dosiahnutiu cieľov nástroja.
2. Komisia a členské štáty zabezpečia, aby podpora poskytovaná v rámci nástroja a prostredníctvom členských štátov bola v súlade s príslušnými akciami, politikami a prioritami Únie a aby dopĺňala podporu poskytovanú v rámci ostatných nástrojov Únie.
3. Nástroj sa vykonáva v rámci priameho, zdieľaného alebo nepriameho riadenia v súlade s článkom 62 ods. 1 prvým pododsekom písm. a), b) a c) nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Článok 7
Rozpočet
1. Finančné krytie na vykonávanie nástroja na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2027 je 5 241 000 000 EUR v bežných cenách.
2. V dôsledku úpravy špecifickej pre program stanovenej v článku 5 nariadenia (EÚ, Euratom) 2020/2093 sa suma uvedená v odseku 1 tohto článku zvýši o dodatočné pridelenie finančných prostriedkov vo výške 1 000 000 000 EUR v stálych cenách z roku 2018, ako sa uvádza v prílohe II k uvedenému nariadeniu.
3. Finančné krytie sa použije takto:
a) |
3 668 000 000 EUR sa pridelí na programy členských štátov, z toho 200 568 000 EUR sa pridelí na osobitný tranzitný režim uvedený v článku 17; |
b) |
1 573 000 000 EUR sa pridelí na tematický nástroj uvedený v článku 8. |
4. Dodatočné pridelenie finančných prostriedkov uvedené v odseku 2 sa pridelí tematickému nástroju uvedenému v článku 8.
5. Na podnet Komisie až 0,52 % finančného krytia sa pridelí na technickú pomoc, ako sa uvádza v článku 35 nariadenia (EÚ) 2021/1060, na účely vykonávania nástroja.
6. V súlade s príslušnými ustanoveniami jednotlivých dohôd o pridružení sa dojedná povaha a spôsoby účasti na nástroji, pokiaľ ide o krajiny pridružené k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis. Čo najskôr po tom, ako dotknutá krajina oznámi svoje rozhodnutie prijať obsah nástroja a vykonať ho vo svojom vnútroštátnom právnom poriadku v súlade s príslušnou dohodou o pridružení, Komisia predloží Rade odporúčanie na začatie rokovaní o týchto dojednaniach podľa článku 218 ods. 3 ZFEÚ. Po prijatí odporúčania Rada bezodkladne rozhodne o poverení začať tieto rokovania. Finančné príspevky z uvedených krajín sa pripočítajú k celkovým zdrojom, ktoré sú k dispozícii z finančného krytia uvedeného v odseku 1.
7. V súlade s článkom 26 nariadenia (EÚ) 2021/1060 možno na žiadosť členského štátu previesť do nástroja v rámci priameho alebo nepriameho riadenia až 5 % pôvodných finančných prostriedkov pridelených danému členskému štátu z ktoréhokoľvek fondu podľa uvedeného nariadenia v rámci zdieľaného riadenia. Komisia implementuje tieto zdroje priamo v súlade s článkom 62 ods. 1 prvým pododsekom písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách alebo nepriamo v súlade s písmenom c) uvedeného pododseku. Uvedené zdroje sa použijú v prospech dotknutého členského štátu.
Článok 8
Všeobecné ustanovenia o vykonávaní tematického nástroja
1. Suma uvedená v článku 7 ods. 3 písm. b) sa pridelí flexibilne prostredníctvom tematického nástroja v rámci zdieľaného, priameho alebo nepriameho riadenia v súlade s pracovnými programami. Vzhľadom na vnútornú povahu nástroja slúži tematický nástroj predovšetkým vnútornej politike Únie v súlade so špecifickými cieľmi stanovenými v článku 3 ods. 2
Finančné prostriedky z tematického nástroja sa použijú na financovanie jeho zložiek, ktoré zahŕňajú:
a) |
osobitné akcie; |
b) |
akcie Únie a |
c) |
núdzovú pomoc uvedenú v článku 25. |
Zo sumy uvedenej v článku 7 ods. 3 písm. b) tohto nariadenia sa podporí aj technická pomoc na podnet Komisie uvedená v článku 35 nariadenia (EÚ) 2021/1060.
2. Financovanie z tematického nástroja sa zameriava na priority s vysokou pridanou hodnotou Únie alebo sa využíva na riešenie naliehavých potrieb v súlade s dohodnutými prioritami Únie uvedenými v prílohe II vrátane potreby ochrany vonkajších hraníc a predchádzania cezhraničnej trestnej činnosti na vonkajších hraniciach a ich odhaľovania, najmä prevádzačstva migrantov a obchodovania s ľuďmi a neregulárneho prisťahovalectva, ako aj na účinné riadenie migračných tokov a podporu spoločnej vízovej politiky.
Financovaním uvedeným v prvom pododseku tohto odseku s výnimkou finančných prostriedkov použitých na núdzovú pomoc v súlade s článkom 25 sa podporujú len akcie uvedené v prílohe III.
3. Komisia spolupracuje s organizáciami občianskej spoločnosti a príslušnými sieťami, najmä pokiaľ ide o prípravu a hodnotenie pracovných programov týkajúcich sa akcií Únie financovaných v rámci nástroja.
4. V prípade, že sa finančné prostriedky z tematického nástroja poskytujú členským štátom v rámci priameho alebo nepriameho riadenia, Komisia zabezpečí, aby projekty dotknuté odôvodneným stanoviskom, ktoré Komisia vydala v súvislosti s konaním o nesplnení povinnosti podľa článku 258 ZFEÚ, ktoré spochybňuje zákonnosť a správnosť výdavkov alebo realizáciu uvedených projektov, neboli vybrané.
5. Na účely článku 23 a článku 24 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2021/1060 v prípade, že sa finančné prostriedky z tematického nástroja implementujú v rámci zdieľaného riadenia, dotknutý členský štát zabezpečí, aby Komisia posúdila, či plánované akcie neboli dotknuté odôvodneným stanoviskom, ktoré Komisia vydala v súvislosti s konaním o nesplnení povinnosti podľa článku 258 ZFEÚ, ktoré spochybňuje zákonnosť a správnosť výdavkov alebo realizáciu akcií.
6. Komisia stanoví celkovú sumu, ktorá má byť pre tematický nástroj k dispozícii z prostriedkov, ktoré boli vyčlenené z rozpočtu Únie na daný rok.
7. Komisia v súvislosti s tematickým nástrojom prijme prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutia o financovaní uvedené v článku 110 nariadenia o rozpočtových pravidlách, v ktorých sa určia ciele a akcie, ktoré sa majú podporovať, a uvedú sa sumy na financovanie každej zo zložiek uvedených v druhom pododseku odseku 1 tohto článku. Rozhodnutia o financovaní môžu byť ročnej alebo viacročnej povahy a môžu sa vzťahovať na jednu alebo viacero zložiek tematického nástroja uvedených v druhom pododseku odseku 1 tohto článku. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 32 ods. 3 tohto nariadenia.
8. Komisia zabezpečuje spravodlivé a transparentné rozdelenie zdrojov medzi špecifické ciele stanovené v článku 3 ods. 2 Komisia podáva správy o využívaní a rozdelení finančných prostriedkov z tematického nástroja medzi zložky uvedené v druhom pododseku odseku 1 tohto článku vrátane podpory poskytovanej na akcie v tretích krajinách alebo vo vzťahu k tretím krajinám v rámci akcií Únie.
9. Po prijatí rozhodnutia o financovaní podľa odseku 7 môže Komisia programy členských štátov príslušným spôsobom zmeniť.
ODDIEL 2
Podpora a implementácia v rámci zdieľaného riadenia
Článok 9
Rozsah pôsobnosti
1. Tento oddiel sa vzťahuje na sumu uvedenú v článku 7 ods. 3 písm. a) a na dodatočné zdroje, ktoré sa majú implementovať v rámci zdieľaného riadenia v súlade s rozhodnutím o financovaní v súvislosti s tematickým nástrojom podľa článku 8.
2. Podpora podľa tohto oddielu sa implementuje v rámci zdieľaného riadenia v súlade s článkom 63 nariadenia o rozpočtových pravidlách a nariadením (EÚ) 2021/1060.
Článok 10
Rozpočtové zdroje
1. Suma uvedená v článku 7 ods. 3 písm. a) sa pridelí na programy členských štátov orientačne takto:
a) |
3 057 000 000 EUR v súlade s prílohou I; |
b) |
611 000 000 EUR na úpravu prostriedkov pridelených na programy členských štátov v zmysle článku 14 ods. 1. |
2. Ak sa suma uvedená v odseku 1 písm. b) tohto článku plne nepridelí, zvyšná suma sa môže pripočítať k sume uvedenej v článku 7 ods. 3 písm. b).
Článok 11
Predbežné financovanie
1. V súlade s článkom 90 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2021/1060 sa predbežné financovanie nástroja vypláca v ročných splátkach pred 1. júlom každého roka v závislosti od dostupnosti finančných prostriedkov takto:
a) |
2021: 4 %; |
b) |
2022: 3 %; |
c) |
2023: 5 %; |
d) |
2024: 5 %; |
e) |
2025: 5 %; |
f) |
2026: 5 %. |
2. Ak sa program členského štátu prijme po 1. júli 2021, skoršie splátky sa vyplatia v roku jeho prijatia.
Článok 12
Miery spolufinancovania
1. Príspevok z rozpočtu Únie nepresiahne 75 % celkových oprávnených výdavkov na projekt.
2. V prípade projektov vykonávaných v rámci osobitných akcií sa príspevok z rozpočtu Únie môže zvýšiť na 90 % celkových oprávnených výdavkov.
3. V prípade akcií uvedených v prílohe IV sa príspevok z rozpočtu Únie môže zvýšiť na 90 % celkových oprávnených výdavkov.
4. V prípade operačnej podpory vrátane osobitného tranzitného režimu uvedeného v článku 17 sa príspevok z rozpočtu Únie môže zvýšiť na 100 % celkových oprávnených výdavkov.
5. Príspevok z rozpočtu Únie sa môže zvýšiť na 100 % celkových oprávnených výdavkov v súlade s článkom 85 ods. 2 alebo 3 nariadenia (EÚ) 2018/1240.
6. V prípade núdzovej pomoci uvedenej v článku 25 sa príspevok z rozpočtu Únie môže zvýšiť na 100 % celkových oprávnených výdavkov.
7. Príspevok z rozpočtu Únie sa v rámci obmedzení stanovených v článku 36 ods. 5 písm. b) bode vi) nariadenia (EÚ) 2021/1060 môže v prípade technickej pomoci na podnet členských štátov zvýšiť na 100 % celkových oprávnených výdavkov.
8. V rozhodnutí Komisie, ktorým sa schvaľuje program členského štátu, sa stanoví miera spolufinancovania a maximálna výška podpory z nástroja na typy akcií, na ktoré sa vzťahuje príspevok uvedený v odsekoch 1 až 7.
9. Pri každom type akcie sa v rozhodnutí Komisie, ktorým sa schvaľuje program členského štátu, stanoví, či sa miera spolufinancovania vzťahuje na:
a) |
celkový príspevok vrátane verejných a súkromných príspevkov; alebo |
b) |
len na verejný príspevok. |
Článok 13
Programy členských štátov
1. Každý členský štát zabezpečí, aby priority vymedzené v jeho programe zodpovedali prioritám Únie v oblasti riadenia hraníc a vízovej politiky a reagovali na výzvy, ktorým čelí Únia v tejto oblasti, a aby boli v plnom súlade s príslušným acquis Únie a medzinárodnými záväzkami Únie a členských štátov vyplývajúcimi z medzinárodných nástrojov, ktorých sú stranami. Pri vymedzovaní priorít svojich programov členské štáty zabezpečia, aby sa v ich programoch náležite zohľadnili vykonávacie opatrenia uvedené v prílohe II.
Vzhľadom na vnútornú povahu nástroja slúžia programy členských štátov predovšetkým vnútornej politike Únie v súlade so špecifickými cieľmi stanovenými v článku 3 ods. 2 tohto nariadenia.
Komisia posudzuje programy členských štátov v súlade s článkom 23 nariadenia (EÚ) 2021/1060.
2. V rámci zdrojov pridelených v článku 10 ods. 1 a bez toho, aby bol dotknutý odsek 3 tohto článku, každý členský štát vo svojom programe pridelí minimálne 10 % zdrojov pridelených podľa článku 10 ods. 1 na špecifický cieľ stanovený v článku 3 ods. 2 písm. b).
3. Členský štát môže prideliť menej ako je minimálna percentuálna hodnota uvedená v odseku 2, len ak poskytne vo svojom programe podrobné vysvetlenie dôvodov, prečo by sa pridelením prostriedkov pod uvedenú úroveň neohrozilo dosiahnutie príslušného cieľa.
4. Komisia zabezpečí, aby sa poznatky a odborné znalosti príslušných decentralizovaných agentúr, najmä Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž, agentúry eu-LISA a Agentúry Európskej únie pre základné práva zriadenej nariadením Rady (ES) č. 168/2007 (50), zohľadnili, pokiaľ ide o oblasti ich právomocí, v počiatočnej fáze a včas pri vypracúvaní programov členských štátov.
5. Komisia vedie konzultácie s Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž o akciách, na ktoré sa vzťahuje operačná podpora, s cieľom zabezpečiť konzistentnosť a komplementárnosť akcií Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž a členských štátov v oblasti riadenia hraníc, ako aj s cieľom zabrániť dvojitému financovaniu a dosiahnuť nákladovú efektívnosť. Komisia v prípade potreby konzultuje s agentúrou eu-LISA akcie zahrnuté do operačnej podpory, v súvislosti s ktorými má eu-LISA osobitné odborné znalosti v súlade so svojím mandátom.
6. Komisia môže v prípade potreby zapojiť príslušné decentralizované agentúry vrátane tých, ktoré sú uvedené v odseku 4, do úloh v oblasti monitorovania a hodnotenia uvedených v oddiele 5, a to najmä s cieľom zabezpečiť, aby akcie vykonávané s podporou nástroja boli v súlade s príslušným acquis Únie a dohodnutými prioritami Únie.
7. Po prijatí odporúčaní v rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia v súlade s nariadením (EÚ) č. 1053/2013 a vydaní odporúčaní v rámci vykonávania posúdení zraniteľnosti v súlade s nariadením (EÚ) 2019/1896 dotknutý členský štát spolu s Komisiou preskúma, akým najvhodnejším spôsobom možno s podporou nástroja uvedené odporúčania realizovať.
8. V relevantných prípadoch zapojí Komisia do procesu preskúmania najvhodnejšieho spôsobu realizácie odporúčaní uvedených v odseku 7 s podporou nástroja Európsku agentúru pre pohraničnú a pobrežnú stráž. V uvedenej súvislosti môže Komisia v relevantných prípadoch čerpať z odborných znalostí iných orgánov, úradov a agentúr Únie v konkrétnych otázkach, ktoré patria do oblastí ich pôsobnosti.
9. Pri vykonávaní odseku 7 stanoví dotknutý členský štát za prioritu svojho programu realizáciu opatrení, ktoré sú zamerané na riešenie všetkých zistených nedostatkov, najmä opatrení zameraných na riešenie závažných nedostatkov a hodnotení, z ktorých vyplýva nesúlad.
10. V prípade potreby sa dotknutý program členského štátu zmení v súlade s článkom 24 nariadenia (EÚ) 2021/1060 v záujme zohľadnenia odporúčaní uvedených v odseku 7 tohto článku.
11. V spolupráci a po konzultáciách s Komisiou a Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž v súlade s oblasťami právomoci uvedenej agentúry môže dotknutý členský štát realokovať zdroje v rámci svojho programu vrátane zdrojov, ktoré sú určené na operačnú podporu, s cieľom realizovať odporúčania uvedené v odseku 7, ak tieto odporúčania majú finančné dôsledky.
12. Vždy, keď sa členský štát rozhodne vykonať projekt s podporou nástroja v spolupráci s treťou krajinou alebo v tretej krajine, musí projekt pred jeho schválením konzultovať s Komisiou.
13. Ak sa členský štát rozhodne vykonať s podporou nástroja v spolupráci s treťou krajinou, v tretej krajine alebo vo vzťahu k nej akciu, ktorá sa týka monitorovania, odhaľovania, identifikácie, sledovania a prevencie neoprávneného prekračovania hraníc a zachytávania osôb pri neoprávnenom prekračovaní hraníc na účely odhaľovania a prevencie neregulárneho prisťahovalectva a cezhraničnej trestnej činnosti a boja proti nim alebo na účely prispievania k zabezpečeniu ochrany a záchrany životov migrantov, dotknutý členský štát zabezpečí, aby bola Komisia informovaná o akejkoľvek dvojstrannej alebo viacstrannej dohode o spolupráci s touto treťou krajinou v súlade s článkom 76 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2019/1896.
14. Pokiaľ ide o vybavenie vrátane dopravných prostriedkov a systémy IKT, ktoré sú potrebné na účinnú a bezpečnú kontrolu hraníc vrátane pátracích a záchranných operácií a ktoré boli zakúpené s podporou nástroja:
a) |
členské štáty zabezpečia, aby sa normy stanovené v súlade s článkami 16 a 64 nariadenia (EÚ) 2019/1896 dodržiavali pri začatí obstarávacích postupov pre zariadenia a systémy IKT, ktoré sa majú vyvinúť s podporou nástroja; |
b) |
každé veľkorozmerné materiálno-technické vybavenie určené na riadenie hraníc, ako napríklad letecké a námorné dopravné prostriedky a prostriedky vzdušného a námorného dozoru, ktoré členské štáty zakúpili, sa zaregistruje v rezerve technického vybavenia Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž, aby bolo možné uvedené vybavenie následne poskytnúť v súlade s článkom 64 ods. 9 nariadenia (EÚ) 2019/1896; |
c) |
možno ich okrem toho použiť aj v týchto doplňujúcich sa oblastiach: colná kontrola, námorné operácie, ktoré majú viacúčelový charakter, a na dosiahnutie cieľov Fondu pre vnútornú bezpečnosť a Fondu pre azyl, migráciu a integráciu; |
d) |
členské štáty v záujme podpory koherentného plánovania rozvoja spôsobilostí európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, ako aj v záujme možného využitia spoločného obstarávania informujú Komisiu v rámci požiadavky na podávanie správ podľa článku 29 o dostupnom viacročnom plánovaní vybavenia, ktoré sa v rámci nástroja plánuje zakúpiť, a Komisia zašle uvedené informácie Európskej agentúre pre pohraničnú a pobrežnú stráž. |
Vybavenie a systémy IKT uvedené v prvom pododseku sú oprávnené na finančnú podporu z nástroja, len ak je splnená požiadavka stanovená v písmene a) prvého pododseku.
Na účely písmena c) prvého pododseku vybavenie a systémy IKT zostávajú dostupné a použiteľné na účinné a bezpečné činnosti kontroly hraníc. Používanie vybavenia v doplnkových oblastiach uvedených v písmene c) prvého pododseku nesmie presiahnuť 30 % celkového času používania tohto vybavenia. Systémy IKT vyvinuté na účely písmena c) prvého pododseku poskytujú údaje a služby systémom riadenia hraníc na národnej úrovni alebo na úrovni Únie. Členské štáty vo výročnej správe o výkonnosti informujú Komisiu o každom takomto použití viacúčelového vybavenia a systémov IKT na viaceré účely podľa písmena c) prvého pododseku a o mieste ich nasadenia.
15. Ak členské štáty vykonávajú akcie v rámci nástroja, venujú osobitnú pozornosť svojim medzinárodným záväzkom týkajúcim sa pátracích a záchranných operácií na mori. Vybavenie a IKT systémy uvedené v odseku 14 prvom pododseku písm. a) až d) sa môžu použiť na pátracie a záchranné operácie v situáciách, ktoré by mohli vzniknúť počas operácií hraničného dozoru na mori.
16. Odborná príprava v oblasti riadenia hraníc, ktorá sa realizuje s podporou nástroja, musí vychádzať z príslušných harmonizovaných európskych noriem v oblasti vzdelávania a zo spoločných noriem odbornej prípravy pre príslušníkov hraničnej a pobrežnej stráže so zabezpečenou kvalitou, predovšetkým zo spoločných učebných osnov uvedených v článku 62 ods. 6 nariadenia (EÚ) 2019/1896.
17. Členské štáty realizujú vo svojich programoch predovšetkým akcie uvedené v prílohe IV. V prípade nepredvídaných alebo nových okolností a v záujme zabezpečenia účinnej implementácie finančných prostriedkov je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 31 s cieľom zmeniť zoznam akcií oprávnených na vyššiu mieru spolufinancovania v prílohe IV.
18. Programovanie uvedené v článku 22 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2021/1060 musí byť založené na typoch intervencií stanovených v tabuľke 1 prílohy VI k tomuto nariadeniu a zahŕňať orientačné rozdelenie programových zdrojov podľa typu intervencie v rámci každého špecifického cieľa stanoveného v článku 3 ods. 2 tohto nariadenia.
Článok 14
Preskúmanie v polovici obdobia
1. Komisia v roku 2024 pridelí na programy dotknutých členských štátov dodatočnú sumu uvedenú v článku 10 ods. 1 písm. b), a to v súlade s kritériami uvedenými v bode 1 písm. c) a bodoch 2 až 10 prílohy I. Tieto prostriedky sa pridelia na základe najnovších dostupných štatistických údajov pre kritériá uvedené v bode 1 písm. c) a bodoch 2 až 10 prílohy I. Toto financovanie sa uplatňuje od 1. januára 2025.
2. Ak aspoň 10 % prostriedkov uvedených v článku 10 ods. 1 písm. a) tohto nariadenia, ktoré boli na program počiatočne pridelené, nie je pokrytých žiadosťami o platby predloženými v súlade s článkom 91 nariadenia (EÚ) 2021/1060, dotknutý členský štát nie je oprávnený získať dodatočné pridelenie finančných prostriedkov na svoj program podľa článku 10 ods. 1 písm. b) tohto nariadenia.
3. Pri pridelení finančných prostriedkov z tematického nástroja uvedeného v článku 8 tohto nariadenia od 1. januára 2025 Komisia zohľadní pokrok členských štátov pri dosahovaní čiastkových cieľov výkonnostného rámca uvedeného v článku 16 nariadenia (EÚ) 2021/1060, ako aj zistené nedostatky vo vykonávaní.
Článok 15
Osobitné akcie
1. Členský štát môže prijať finančné prostriedky na osobitné akcie okrem svojich pridelených finančných prostriedkov podľa článku 10 ods. 1 pod podmienkou, že uvedené finančné prostriedky sa následne v jeho programe vyčlenia ako prostriedky na osobitné akcie a že sa použijú na prispenie k plneniu cieľov nástroja.
2. Finančné prostriedky na osobitné akcie sa nesmú použiť na iné akcie uvedené v programe členského štátu s výnimkou riadne odôvodnených prípadov a na základe schválenia Komisie prostredníctvom zmeny programu členského štátu.
Článok 16
Operačná podpora
1. Na financovanie operačnej podpory pre orgány verejnej moci zodpovedné za vykonávanie úloh a poskytovanie služieb, ktoré predstavujú verejnú službu pre Úniu, môže členský štát využiť až 33 % sumy, ktorá mu bola v rámci nástroja pridelená na jeho program.
2. Členský štát využívajúci operačnú podporu musí dodržiavať príslušné acquis Únie.
3. Členský štát vysvetlí vo svojom programe a vo výročných správach o výkonnosti uvedených v článku 29, akým spôsobom operačná podpora prispeje k dosiahnutiu cieľov nástroja. Pred schválením programu členského štátu Komisia posúdi východiskovú situáciu v členských štátoch, ktoré vyjadrili svoj úmysel využiť operačnú podporu, po konzultácii s Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž a v relevantných prípadoch s agentúrou eu-LISA v rozsahu oblastí právomoci uvedených agentúr podľa článku 13 ods. 4 a zohľadní informácie poskytnuté uvedenými členskými štátmi a v relevantných prípadoch aj informácie dostupné na základe schengenského hodnotenia a posúdenia zraniteľnosti vrátane odporúčaní, ktoré z týchto hodnotení a posúdení zraniteľnosti vyplývajú.
4. Bez toho, aby bol dotknutý článok 5 ods. 4 písm. c) sa operačná podpora zameria na akcie, na ktoré sa vzťahujú výdavky uvedené v prílohe VII.
5. V prípade nepredvídaných alebo nových okolností alebo v záujme zabezpečenia účinnej implementácie finančných prostriedkov je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 31 s cieľom zmeniť prílohu VII, pokiaľ ide o výdavky, ktoré sú oprávnené na operačnú podporu.
Článok 17
Operačná podpora na osobitný tranzitný režim
1. Nástroj poskytuje podporu na pokrytie ušlých poplatkov za víza vydané na účely tranzitu a dodatočných nákladov vynaložených pri realizácii zjednodušeného tranzitného režimu v súlade s nariadeniami (ES) č. 693/2003 a (ES) č. 694/2003.
2. Zdroje pridelené Litve na osobitný tranzitný režim podľa článku 7 ods. 3 písm. a) sa Litve poskytnú ako dodatočná operačná podpora aj na investície do infraštruktúry, a to v súlade s výdavkami, ktoré sú v rámci jej programu oprávnené na operačnú podporu uvedené v prílohe VII.
3. Odchylne od článku 16 ods. 1 môže Litva na financovanie operačnej podpory použiť okrem sumy uvedenej v článku 16 ods. 1 aj sumu, ktorá jej bola pridelená v súlade s článkom 7 ods. 3 písm. a).
4. V prípade zmien, ktoré majú vplyv na existenciu alebo fungovanie osobitného tranzitného režimu preskúma Komisia a Litva uplatňovanie tohto článku.
5. Zdroje pridelené na osobitný tranzitný režim podľa článku 7 ods. 3 písm. a) sa na základe odôvodnenej žiadosti Litvy preskúmajú a v prípade potreby upravia pred prijatím posledného pracovného programu pre tematický nástroj uvedený v článku 8 v rámci rozpočtových zdrojov uvedených v článku 7 ods. 3 písm. b) prostredníctvom tematického nástroja uvedeného v článku 8.
Článok 18
Overovania riadiacim orgánom a audity projektov vykonávaných medzinárodnými organizáciami
1. Tento článok sa vzťahuje na medzinárodné organizácie alebo ich agentúry uvedené v článku 62 ods. 1 prvom pododseku písm. c) bode ii) nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktorých systémy, pravidlá a postupy Komisia podľa potreby kladne posúdila podľa článku 154 ods. 4 a 7 uvedeného nariadenia na účely nepriamej implementácie grantov financovaných z rozpočtu Únie (ďalej len „medzinárodné organizácie“).
2. Bez toho, aby bol dotknutý článok 83 prvý odsek písm. a) nariadenia (EÚ) 2021/1060 a článok 129 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ak je prijímateľom medzinárodná organizácia v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 9 nariadenia (EÚ) 2021/1060, riadiaci orgán nie je povinný vykonať overovanie uvedené v článku 74 ods. 1 prvom pododseku písm. a) nariadenia (EÚ) 2021/1060 za predpokladu, že medzinárodná organizácia predloží riadiacemu orgánu dokumenty uvedené v článku 155 ods. 1 prvom pododseku písm. a), b) a c) nariadenia o rozpočtových pravidlách.
3. Bez toho, aby bol dotknutý článok 155 ods. 1 prvý pododsek písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách, sa vo vyhlásení riadiaceho orgánu, ktoré má predložiť medzinárodná organizácia, potvrdzuje, že projekt je v súlade s uplatniteľným právom a podmienkami podpory projektu.
4. Ak sa majú náklady refundovať podľa článku 53 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) 2021/1060, vo vyhlásení riadiaceho orgánu, ktoré má predložiť medzinárodná organizácia, sa okrem toho potvrdzuje, že:
a) |
bolo vykonané overenie faktúr a dôkazov o ich zaplatení prijímateľom; |
b) |
bolo vykonané overenie účtovných záznamov alebo účtovných kódov prijímateľa týkajúcich sa transakcií súvisiacich s výdavkami deklarovanými riadiacemu orgánu. |
5. Ak sa majú náklady refundovať podľa článku 53 ods. 1 písm. b), c) alebo d) nariadenia (EÚ) 2021/1060, vo vyhlásení riadiaceho orgánu, ktoré má predložiť medzinárodná organizácia, sa potvrdí, že boli splnené podmienky refundácie výdavkov.
6. Dokumenty uvedené v článku 155 ods. 1 prvom pododseku písm. a) a c) nariadenia o rozpočtových pravidlách sa poskytujú riadiacemu orgánu spolu s každou žiadosťou o platbu, ktorú predkladá prijímateľ.
7. Prijímateľ predkladá účtovnú závierku riadiacemu orgánu každoročne do 15. októbra. Účtovná závierka sa predkladá spolu so stanoviskom nezávislého audítorského subjektu, ktoré bolo vypracované v súlade s medzinárodne uznávanými audítorskými štandardmi. V uvedenom stanovisku sa určí, či zavedené systémy kontroly fungujú riadne a či sú nákladovo efektívne, a či sú príslušné transakcie zákonné a správne. V uvedenom stanovisku sa takisto uvedie, či sa zisteniami auditu spochybňujú tvrdenia uvedené vo vyhláseniach riadiaceho orgánu predložených medzinárodnou organizáciou vrátane informácií o podozrení z podvodov. V uvedenom stanovisku sa poskytuje aj uistenie o tom, že výdavky zahrnuté do žiadostí o platbu, ktoré medzinárodná organizácia predložila riadiacemu orgánu, sú zákonné a správne.
8. Bez toho, aby boli dotknuté existujúce možnosti vykonávania ďalších auditov podľa článku 127 nariadenia o rozpočtových pravidlách, vypracuje riadiaci orgán vyhlásenie riadiaceho orgánu uvedené v článku 74 ods. 1 prvom pododseku písm. f) nariadenia (EÚ) 2021/1060. Riadiaci orgán tak urobí na základe dokumentov poskytnutých medzinárodnou organizáciou podľa odsekov 2 až 5 a 7 tohto článku a nespolieha sa na overovanie riadiacim orgánom uvedené v článku 74 ods. 1 uvedeného nariadenia.
9. Dokument, v ktorom sa stanovujú podmienky podpory podľa článku 73 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2021/1060, obsahuje požiadavky stanovené v tomto článku.
10. Odsek 2 sa neuplatňuje a v dôsledku toho sa od riadiaceho orgánu vyžaduje vykonať overovanie riadiacim orgánom, ak:
a) |
uvedený riadiaci orgán zistí špecifické riziko nezrovnalosti alebo podozrenie z podvodu v súvislosti s projektom, ktorý iniciovala alebo vykonávala medzinárodná organizácia; |
b) |
medzinárodná organizácia nepredloží uvedenému riadiacemu orgánu dokumenty uvedené v odsekoch 2 až 5 a 7; alebo |
c) |
dokumenty uvedené v odsekoch 2 až 5 a 7, ktoré predložila medzinárodná organizácia, nie sú úplné. |
11. Ak je projekt, v ktorom je prijímateľom medzinárodná organizácia v zmysle článku 2 bodu 9 nariadenia (EÚ) 2021/1060, súčasťou vzorky uvedenej v článku 79 uvedeného nariadenia, môže orgán auditu svoju prácu vykonávať na základe podvzorky transakcií, ktoré súvisia s uvedeným projektom. Ak sa v podvzorke zistia chyby, môže orgán auditu v relevantných prípadoch požiadať audítora medzinárodnej organizácie, aby posúdil úplný rozsah a celkovú výšku chýb v uvedenom projekte.
ODDIEL 3
Podpora a implementácia v rámci priameho alebo nepriameho riadenia
Článok 19
Rozsah pôsobnosti
Komisia implementuje podporu podľa tohto oddielu buď priamo v súlade s článkom 62 ods. 1 prvým pododsekom písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách, alebo nepriamo v súlade s písmenom c) uvedeného pododseku.
Článok 20
Oprávnené subjekty
1. Na financovanie z Únie sú oprávnené tieto subjekty:
a) |
právne subjekty usadené v:
|
b) |
právne subjekty zriadené podľa práva Únie alebo akákoľvek medzinárodná organizácia relevantná na účely nástroja. |
2. Fyzické osoby nie sú oprávnené na financovanie z Únie.
3. Subjekty uvedené v odseku 1 písm. a) bode ii) sa zúčastňujú v rámci konzorcia pozostávajúceho z najmenej dvoch nezávislých subjektov, z ktorých je aspoň jeden usadený v členskom štáte.
Subjekty zúčastňujúce sa v rámci konzorcia uvedeného v prvom pododseku tohto odseku zabezpečia, aby akcie, na ktorých sa zúčastňujú, boli v súlade so zásadami zakotvenými v charte a prispievali ku splneniu cieľov nástroja.
Článok 21
Akcie Únie
1. Na podnet Komisie sa môže nástroj v súlade s prílohou III použiť na financovanie akcií Únie, ktoré sa týkajú cieľov nástroja.
2. V rámci akcií Únie sa môžu poskytovať finančné prostriedky v akejkoľvek z foriem stanovených v nariadení o rozpočtových pravidlách, a to najmä vo forme grantov, cien a verejného obstarávania.
3. Granty implementované v rámci priameho riadenia sa udeľujú a riadia v súlade s hlavou VIII nariadenia o rozpočtových pravidlách.
4. Členmi komisie pre vyhodnotenie posudzujúcej návrhy uvedenej v článku 150 nariadenia o rozpočtových pravidlách môžu byť externí experti.
5. Príspevky do vzájomného poisťovacieho mechanizmu môžu pokrývať riziko spojené s vymáhaním dlžných finančných prostriedkov od prijímateľov a považujú sa za dostatočnú záruku v zmysle nariadenia o rozpočtových pravidlách. Uplatňuje sa článok 37 ods. 7 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/695 (51).
Článok 22
Technická pomoc na podnet Komisie
V súlade s článkom 35 nariadenia (EÚ) 2021/1060 sa technická pomoc implementovaná na podnet Komisie alebo v jej mene môže podporovať z nástroja, pričom sa môže financovať vo výške 100 %.
Článok 23
Audity
Audity týkajúce sa použitia príspevku Únie vykonávané osobami alebo subjektmi vrátane tých osôb alebo subjektov, ktoré neboli poverené inštitúciami, orgánmi, úradmi alebo agentúrami Únie, tvoria základ celkového uistenia podľa článku 127 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Článok 24
Poskytovanie informácií, komunikácia a zverejňovanie
1. Príjemcovia finančných prostriedkov Únie priznávajú pôvod uvedených finančných prostriedkov a zabezpečujú viditeľnosť finančných prostriedkov Únie, najmä pri propagácii akcií a ich výsledkov tým, že poskytujú ucelené, účinné, zmysluplné a primerané cielené informácie rôznym cieľovým skupinám vrátane médií a verejnosti. Viditeľnosť finančných prostriedkov Únie sa zabezpečuje a takéto informácie sa poskytujú okrem riadne odôvodnených prípadov, keď uverejnenie takýchto informácií nie je možné alebo vhodné alebo ak uvoľnenie takýchto informácií je obmedzené zákonom, najmä z dôvodov súvisiacich s bezpečnosťou, verejným poriadkom, vyšetrovaním trestných činov alebo ochranou osobných údajov. Na zabezpečenie viditeľnosti finančných prostriedkov Únie príjemcovia finančných prostriedkov Únie uvedú pri verejnej komunikácii o akcii odkaz na pôvod uvedených finančných prostriedkov a zobrazia znak Únie.
2. Na oslovenie čo najširšej cieľovej skupiny Komisia v súvislosti s nástrojom, akciami vykonávanými v rámci nástroja a dosiahnutými výsledkami vykonáva informačné a komunikačné akcie.
Finančné zdroje pridelené na nástroj zároveň prispievajú k inštitucionálnej komunikácii o politických prioritách Únie, pokiaľ sa uvedené priority týkajú cieľov nástroja.
3. Komisia zverejňuje pracovné programy tematického nástroja uvedeného v článku 8. V súvislosti s podporou poskytovanou v rámci priameho alebo nepriameho riadenia zverejňuje Komisia informácie uvedené v článku 38 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách na verejne dostupnom webovom sídle a pravidelne ich aktualizuje. Uvedené informácie sa zverejňujú v otvorenom, strojovo čitateľnom formáte, ktorý umožňuje triedenie, vyhľadávanie, extrahovanie a porovnávanie údajov.
ODDIEL 4
Podpora a implementácia v rámci zdieľaného, priameho alebo nepriameho riadenia
Článok 25
Núdzová pomoc
1. Z nástroja sa poskytuje finančná pomoc na riešenie naliehavých a osobitných potrieb v prípade riadne odôvodnených núdzových situácií.
V reakcii na takéto riadne odôvodnené núdzové situácie môže Komisia poskytnúť núdzovú pomoc v rámci dostupných zdrojov.
2. Núdzová pomoc sa môže poskytovať formou grantov, ktoré sa udelia priamo decentralizovaným agentúram.
3. Núdzovú pomoc možno na programy členských štátov prideliť navyše k už prideleným finančným prostriedkom podľa článku 10 ods. 1, a to pod podmienkou, že tieto finančné prostriedky sa následne v programoch členských štátov vyčlenia ako finančné prostriedky na núdzovú pomoc. Uvedené finančné prostriedky sa nesmú použiť na iné akcie uvedené v programe členského štátu s výnimkou riadne odôvodnených prípadov a na základe schválenia Komisie prostredníctvom zmeny programu členského štátu. Predbežné financovanie núdzovej pomoci môže dosiahnuť 95 % príspevku Únie v závislosti od dostupnosti finančných prostriedkov.
4. Granty implementované v rámci priameho riadenia sa udeľujú a riadia v súlade s hlavou VIII nariadenia o rozpočtových pravidlách.
5. Ak je to potrebné na vykonávanie akcie, núdzová pomoc môže pokrývať výdavky, ktoré vznikli pred dátumom predloženia žiadosti o grant alebo žiadosti o pomoc pre danú akciu, za predpokladu, že dané výdavky nevznikli pred 1. januárom 2021.
6. Núdzová pomoc musí byť poskytovaná spôsobom, ktorý je úplne v súlade s príslušným acquis Únie a s medzinárodnými záväzkami Únie a členských štátov vyplývajúcimi z medzinárodných nástrojov, ktorých sú signatármi.
7. Z riadne odôvodnených vážnych a naliehavých dôvodov a s cieľom zabezpečiť, aby boli prostriedky na núdzovú pomoc dostupné načas, môže Komisia prijať samostatné rozhodnutie o financovaní núdzovej pomoci uvedené v článku 110 nariadenia o rozpočtových pravidlách prostredníctvom okamžite uplatniteľného vykonávacieho aktu v súlade s postupom uvedeným v článku 32 ods. 4 Takýto akt zostáva v platnosti najviac 18 mesiacov.
Článok 26
Kumulatívne a alternatívne financovanie
1. Na akciu, na ktorú sa poskytol príspevok v rámci nástroja, možno poskytnúť príspevok aj z akéhokoľvek iného programu Únie vrátane fondov podliehajúcich zdieľanému riadeniu, ak sa tieto príspevky nevzťahujú na tie isté náklady. Zodpovedajúci príspevok na akciu podlieha pravidlám príslušného programu Únie. Kumulatívne financovanie nesmie presiahnuť výšku celkových oprávnených nákladov na akciu. Podporu z rôznych programov Únie možno vypočítať na pomernom základe v súlade s dokumentmi, v ktorých sú stanovené podmienky poskytovania podpory.
2. Akcie, ktoré získali Známku excelentnosti vymedzenú v článku 2 bode 45 nariadenia (EÚ) 2021/1060, môžu v súlade s článkom 73 ods. 4 uvedeného nariadenia získať podporu z Európskeho fondu regionálneho rozvoja alebo z Európskeho sociálneho fondu plus. Na získanie Známky excelentnosti musia akcie spĺňať tieto kumulatívne podmienky:
a) |
byť posúdené vo výzve na predkladanie návrhov v rámci nástroja; |
b) |
spĺňať minimálne požiadavky na kvalitu stanovené v uvedenej výzve na predkladanie návrhov a |
c) |
nemôžu byť financované v rámci uvedenej výzvy na predkladanie návrhov z dôvodu rozpočtových obmedzení. |
ODDIEL 5
Monitorovanie, podávanie správ a hodnotenie
Článok 27
Monitorovanie a podávanie správ
1. V súlade s požiadavkami na podávanie správ podľa článku 41 ods. 3 prvého pododseku písm. h) bodu iii) nariadenia o rozpočtových pravidlách poskytuje Komisia Európskemu parlamentu a Rade informácie o kľúčových ukazovateľoch výkonnosti uvedených v prílohe V k tomuto nariadeniu.
2. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 31 s cieľom zmeniť prílohu V na účely vykonania potrebných úprav kľúčových ukazovateľoch výkonnosti uvedených v uvedenej prílohe.
3. Ukazovatele na účely podávania správ o pokroku nástroja pri dosahovaní špecifických cieľov stanovených v článku 3 ods. 2 sú uvedené v prílohe VIII. Pre ukazovatele výstupov sa východiskové hodnoty stanovia na nulu. Čiastkové ciele stanovené na rok 2024 a cieľové hodnoty stanovené na rok 2029 sú kumulatívne.
4. Komisia podáva aj správy o použití tematického nástroja uvedeného v článku 8 na podporu akcií v tretích krajinách alebo vo vzťahu k tretím krajinám a o podiele tematického nástroja použitého na podporu takých akcií.
5. Systémom podávania správ o výkonnosti sa zabezpečí, aby sa údaje na monitorovanie vykonávania a výsledkov programu získavali efektívne, účinne a včas. Na uvedený účel sa príjemcom finančných prostriedkov Únie a prípadne členským štátom ukladajú primerané požiadavky na podávanie správ.
6. V záujme zabezpečenia účinného hodnotenia pokroku nástroja pri dosahovaní jeho cieľov je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 31 s cieľom zmeniť prílohu VIII na účely preskúmania alebo doplnenia ukazovateľov, ak sa to považuje za potrebné, ako aj na účely doplnenia tohto nariadenia o ustanovenia, ktoré sa týkajú vytvorenia rámca na monitorovanie a hodnotenie, a to aj pokiaľ ide o informácie poskytované členskými štátmi. Každá zmena prílohy VIII sa začne uplatňovať až na projekty vybrané po nadobudnutí účinnosti danej zmeny.
Článok 28
Hodnotenie
1. Komisia vykoná do 31. decembra 2024 hodnotenie tohto nariadenia v polovici obdobia. Okrem toho, čo je stanovené v článku 45 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1060, sa v hodnotení v polovici obdobia posúdi:
a) |
účinnosť nástroja vrátane pokroku dosiahnutého pri plnení jeho cieľov s ohľadom na všetky už dostupné relevantné informácie, najmä výročné správy o výkonnosti uvedené v článku 29 a ukazovatele výstupov a výsledkov stanovené v prílohe VIII; |
b) |
efektivitu využívania zdrojov pridelených nástroju a efektivitu riadiacich a kontrolných opatrení zavedených na jeho vykonávanie; |
c) |
pretrvávajúcu relevantnosť a vhodnosť vykonávacích opatrení uvedených v prílohe II; |
d) |
koordináciu, koherentnosť a komplementárnosť medzi akciami podporovanými v rámci nástroja a podporou poskytovanou z iných fondov Únie; |
e) |
pridanú hodnotu Únie v súvislosti s akciami vykonávanými v rámci nástroja. |
V uvedenom hodnotení v polovici obdobia sa zohľadnia výsledky spätného hodnotenia účinkov nástroja pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz ako súčasti Fondu pre vnútornú bezpečnosť za obdobie rokov 2014 – 2020.
2. V spätnom hodnotení sa okrem prvkov uvedených v článku 45 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2021/1060 uvádzajú aj prvky uvedené v odseku 1 tohto článku. Okrem toho sa v ňom vyhodnotí aj vplyv nástroja.
3. Hodnotenie v polovici obdobia a spätné hodnotenie sa vykonávajú včas, aby ich výsledky mohli prispieť k rozhodovaciemu procesu a prípadne aj k revízii tohto nariadenia.
4. Komisia zabezpečí, aby informácie v hodnotení v polovici obdobia a v spätnom hodnotení boli verejne dostupné, s výnimkou riadne odôvodnených prípadov, keď uvoľnenie takýchto informácií je obmedzené zákonom najmä z dôvodov fungovania alebo bezpečnosti vonkajších hraníc ako súčasti európskeho integrovaného riadenia hraníc, bezpečnosti, verejného poriadku, vyšetrovania trestných činov alebo ochrany osobných údajov.
5. Komisia v súlade s článkom 5 a článkom 13 ods. 12 a 13 venuje v hodnotení v polovici obdobia a v spätnom hodnotení mimoriadnu pozornosť hodnoteniu akcií vykonávaných s tretími krajinami, v tretích krajinách alebo vo vzťahu k tretím krajinám.
Článok 29
Výročné správy o výkonnosti
1. Do 15. februára 2023 a do 15. februára každého nasledujúceho roku až do roku 2031 vrátane predložia členské štáty Komisii výročnú správu o výkonnosti podľa 41 ods. 7 nariadenia (EÚ) 2021/1060.
Vykazované obdobie zahŕňa posledný účtovný rok v zmysle článku 2 bodu 29 nariadenia (EÚ) 2021/1060, ktorý predchádzal predloženiu správy. Správa predložená do 15. februára 2023 sa týka obdobia začínajúceho 1. januára 2021.
2. Vo výročných správach o výkonnosti sa uvedú najmä informácie o:
a) |
pokroku pri vykonávaní programu členského štátu a dosahovaní čiastkových cieľov a cieľových hodnôt v ňom stanovených, pričom sa zohľadnia najnovšie údaje požadované podľa článku 42 nariadenia (EÚ) 2021/1060; |
b) |
akýchkoľvek otázkach, ktoré ovplyvňujú výkonnosť programu členského štátu, a opatreniach prijatých na ich riešenie vrátane informácií o každom odôvodnenom stanovisku Komisie vydanom v súvislosti s konaním o nesplnenie povinnosti podľa článku 258 ZFEÚ týkajúcim sa vykonávania nástroja; |
c) |
komplementárnosti medzi akciami podporovanými z nástroja a podporou poskytovanou z iných fondov Únie, najmä akciami vykonávanými v tretích krajinách alebo vo vzťahu k tretím krajinám; |
d) |
prínose programu členského štátu k vykonávaniu príslušného acquis a akčných plánov Únie; |
e) |
vykonávaní akcií týkajúcich sa komunikácie a zabezpečenia viditeľnosti; |
f) |
plnení uplatniteľných základných podmienok a ich uplatňovaní počas celého programového obdobia, najmä základných podmienok týkajúcich sa dodržiavania základných práv; |
g) |
úrovni výdavkov v súlade s článkom 85 ods. 2 a 3 nariadenia (EÚ) 2018/1240 zahrnutých do účtov podľa článku 98 nariadenia (EÚ) 2021/1060; |
h) |
vykonávaní projektov v tretej krajine alebo vo vzťahu k tretej krajine. |
Výročné správy o výkonnosti obsahujú aj zhrnutie týkajúce sa všetkých bodov stanovených v prvom pododseku tohto odseku. Komisia zabezpečí, aby sa zhrnutia, ktoré poskytnú členské štáty, preložili do všetkých úradných jazykov Únie a sprístupnili verejnosti.
3. Komisia môže predložiť pripomienky k výročným správam o výkonnosti v lehote dvoch mesiacov odo dňa ich prijatia. Ak Komisia v uvedenej lehote pripomienky nepredloží, správa sa považuje za prijatú.
4. Komisia na svojom webovom sídle poskytne odkazy na webové sídla uvedené v článku 49 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2021/1060.
5. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto článku prijme Komisia vykonávací akt, ktorým stanoví vzor výročnej správy o výkonnosti. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 32 ods. 2.
Článok 30
Monitorovanie a podávanie správ v rámci zdieľaného riadenia
1. Monitorovanie a podávanie správ v súlade s hlavou IV nariadenia (EÚ) 2021/1060 používa v prípade potreby kódy typov intervencií stanovené v prílohe VI k tomuto nariadeniu. V prípade nepredvídaných alebo nových okolností a v záujme zabezpečenia účinnej implementácie finančných prostriedkov je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 31 s cieľom zmeniť prílohu VI.
2. Ukazovatele stanovené v prílohe VIII k tomuto nariadeniu sa použijú v súlade s článkom 16 ods. 1 a článkami 22 a 42 nariadenia (EÚ) 2021/1060.
KAPITOLA III
PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 31
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 5 ods. 1 druhom pododseku, článku13 ods. 17, článku 16 ods. 5, článku 27 ods. 2 a 6 a článku 30 ods. 1 sa Komisii udeľuje do 31. decembra 2027.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 5 ods. 1 druhom pododseku, článku 13 ods. 17, článku 16 ods. 5, článku 27 ods. 2 a 6 a článku 30 ods. 1 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje s expertmi určenými jednotlivými členskými štátmi v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva.
5. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po jeho prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
6. Delegovaný akt prijatý podľa článku 5 ods. 1 druhého pododseku, článku13 ods. 17, článku 16 ods. 5, článku 27 ods. 2 a 6 alebo článku 30 ods. 1 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament ani Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 32
Postup výboru
1. Komisii pomáha výbor (ďalej len „Výbor pre fondy v oblasti vnútorných záležitostí“). Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
3. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Ak výbor nevydá žiadne stanovisko, Komisia neprijme návrh vykonávacieho aktu a uplatňuje sa článok 5 ods. 4 tretí pododsek nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
4. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 8 nariadenia (EÚ) č. 182/2011 v spojení s jeho článkom 5.
Článok 33
Prechodné ustanovenia
1. Toto nariadenie nemá vplyv na pokračovanie ani zmenu akcií začatých podľa nariadenia (EÚ) č. 515/2014, ktoré sa na tieto akcie vzťahuje aj naďalej až do ich ukončenia.
2. Z finančného krytia nástroja sa môžu uhrádzať aj výdavky na technickú a administratívnu pomoc potrebné na zabezpečenie prechodu medzi nástrojom a opatreniami prijatými podľa nariadenia (EÚ) č. 515/2014.
3. V súlade s článkom 193 ods. 2 druhým pododsekom písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách sa s ohľadom na oneskorené nadobudnutie účinnosti tohto nariadenia a s cieľom zabezpečiť kontinuitu môžu počas obmedzeného obdobia náklady vzniknuté v súvislosti s už začatými akciami podporovanými podľa tohto nariadenia v rámci priameho riadenia považovať za oprávnené na financovanie od 1. januára 2021, a to aj vtedy, ak uvedené náklady vznikli pred predložením žiadosti o grant alebo žiadosti o pomoc.
4. Členské štáty môžu pokračovať po 1. januári 2021 v podpore projektu vybraného a začatého podľa nariadenia (EÚ) č. 515/2014 v súlade s nariadením (EÚ) č. 514/2014, ak sú splnené všetky tieto podmienky:
a) |
projekt má dve fázy identifikovateľné z finančného hľadiska so samostatnými audítorskými záznamami; |
b) |
celkové náklady na projekt presahujú 2 500 000 EUR; |
c) |
platby zodpovedného orgánu prijímateľom za prvú fázu projektu sa zahrnú do žiadostí o platbu adresovaných Komisii podľa nariadenia (EÚ) č. 514/2014 a výdavky na druhú fázu projektu sa zahrnú do žiadostí o platbu podľa nariadenia (EÚ) 2021/1060; |
d) |
druhá fáza projektu je v súlade s uplatniteľným právom a je oprávnená na podporu z nástroja podľa tohto nariadenia a nariadenia (EÚ) 2021/1060; |
e) |
členský štát sa zaviaže dokončiť projekt, uviesť ho do prevádzky a podať o ňom správu vo výročnej správe o výkonnosti, ktorú predloží do 15. februára 2024. |
Na druhú fázu projektu uvedenú v prvom pododseku tohto odseku sa uplatňujú ustanovenia tohto nariadenia a nariadenia (EÚ) 2021/1060.
Tento odsek sa uplatňuje len na projekty, ktoré boli vybrané v rámci zdieľaného riadenia podľa nariadenia (EÚ) č. 514/2014.
Článok 34
Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2021.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.
V Štrasburgu 7. júla 2021
Za Európsky parliament
predseda
D. M. SASSOLI
Za Radu
predseda
A. LOGAR
(1) Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 184.
(2) Pozícia Európskeho parlamentu z 13. marca 2019 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a pozícia Rady v prvom čítaní zo 14. júna 2021 (Ú. v. EÚ C 265, 5.7.2021, s. 1). Pozícia Európskeho parlamentu zo 6. júla 2021 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku).
(3) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1896 z 13. novembra 2019 o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži a zrušení nariadení (EÚ) č. 1052/2013 a (EÚ) 2016/1624 (Ú. v. EÚ L 295, 14.11.2019, s. 1).
(4) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 513/2014 zo 16. apríla 2014, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia a ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 2007/125/SVV (Ú. v. EÚ L 150, 20.5.2014, s. 93).
(5) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 515/2014 zo 16. apríla 2014, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 574/2007/ES (Ú. v. EÚ L 150, 20.5.2014, s. 143).
(6) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1077 z 24. júna 2021, ktorým sa ako súčasť Fondu pre integrované riadenie hraníc zriaďuje nástroj finančnej podpory na vybavenie na colné kontroly (Ú. v. EÚ L 234, 2.7.2021, s. 1).
(7) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 z 24. júna 2021, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde, Fonde na spravodlivú transformáciu a Európskom námornom, rybolovnom a akvakultúrnom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl, migráciu a integráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a vízovú politiku (Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 159).
(8) Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 574/2007/ES z 23. mája 2007, ktorým sa zriaďuje Fond pre vonkajšie hranice na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných tokov (Ú. v. EÚ L 144, 6.6.2007, s. 22).
(9) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1726 zo 14. novembra 2018 o Agentúre Európskej únie na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (eu-LISA) a o zmene nariadenia (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutia Rady 2007/533/SVV a o zrušení nariadenia (EÚ) č. 1077/2011 (Ú. v. EÚ L 295, 21.11.2018, s. 99).
(10) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/794 z 11. mája 2016 o Agentúre Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol), ktorým sa nahrádzajú a zrušujú rozhodnutia Rady 2009/371/SVV, 2009/934/SVV, 2009/935/SVV, 2009/936/SVV a 2009/968/SVV (Ú. v. EÚ L 135, 24.5.2016, s. 53).
(11) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 z 9. júla 2008 o vízovom informačnom systéme (VIS) a výmene údajov o krátkodobých vízach medzi členskými štátmi (nariadenie o VIS) (Ú. v. EÚ L 218, 13.8.2008, s. 60).
(12) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/817 z 20. mája 2019 o stanovení rámca pre interoperabilitu medzi informačnými systémami EÚ v oblasti hraníc a víz a o zmene nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008, (EÚ) 2016/399, (EÚ) 2017/2226, (EÚ) 2018/1240, (EÚ) 2018/1726 a (EÚ) 2018/1861 a rozhodnutí Rady 2004/512/ES a 2008/633/SVV (Ú. v. EÚ L 135, 22.5.2019, s. 27).
(13) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/818 z 20. mája 2019 o stanovení rámca pre interoperabilitu medzi informačnými systémami EÚ v oblasti policajnej a justičnej spolupráce, azylu a migrácie a o zmene nariadení (EÚ) 2018/1726, (EÚ) 2018/1862 a (EÚ) 2019/816 (Ú. v. EÚ L 135, 22.5.2019, s. 85).
(14) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2226 z 30. novembra 2017, ktorým sa zriaďuje systém vstup/výstup na zaznamenávanie údajov o vstupe a výstupe štátnych príslušníkov tretích krajín prekračujúcich vonkajšie hranice členských štátov a o odopretí ich vstupu a stanovujú podmienky prístupu do systému vstup/výstup na účely presadzovania práva, a ktorým sa mení Dohovor, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda, a nariadenia (ES) č. 767/2008 a (EÚ) č. 1077/2011 (Ú. v. EÚ L 327, 9.12.2017, s. 20).
(15) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1240 z 12. septembra 2018, ktorým sa zriaďuje Európsky systém pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS) a ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1077/2011, (EÚ) č. 515/2014, (EÚ) 2016/399, (EÚ) 2016/1624 a (EÚ) 2017/2226 (Ú. v. EÚ L 236, 19.9.2018, s. 1).
(16) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 603/2013 z 26. júna 2013 o zriadení systému Eurodac na porovnávanie odtlačkov prstov pre účinné uplatňovanie nariadenia (EÚ) č. 604/2013, ktorým sa ustanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov, a o žiadostiach orgánov členských štátov na presadzovanie práva a Europolu o porovnanie s údajmi v systéme Eurodac na účely presadzovania práva a o zmene nariadenia (EÚ) č. 1077/2011, ktorým sa zriaďuje Európska agentúra na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (Ú. v. EÚ L 180, 29.6.2013, s. 1).
(17) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1860 z 28. novembra 2018 o využívaní Schengenského informačného systému na účely návratu neoprávnene sa zdržiavajúcich štátnych príslušníkov tretích krajín (Ú. v. EÚ L 312, 7.12.2018, s. 1).
(18) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1861 z 28. novembra 2018 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému (SIS) v oblasti hraničných kontrol, o zmene Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda, a o zmene a zrušení nariadenia (ES) č. 1987/2006 (Ú. v. EÚ L 312, 7.12.2018, s. 14).
(19) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1862 z 28. novembra 2018 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému (SIS) v oblasti policajnej spolupráce a justičnej spolupráce v trestných veciach, o zmene a zrušení rozhodnutia Rady 2007/533/SVV a o zrušení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1986/2006 a rozhodnutia Komisie 2010/261/EÚ (Ú. v. EÚ L 312, 7.12.2018, s. 56).
(20) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/816 zo 17. apríla 2019, ktorým sa zriaďuje centralizovaný systém na identifikáciu členských štátov, ktoré majú informácie o odsúdeniach štátnych príslušníkov tretích krajín a osôb bez štátnej príslušnosti (ECRIS-TCN), s cieľom doplniť Európsky informačný systém registrov trestov, a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/1726 (Ú. v. EÚ L 135, 22.5.2019, s. 1).
(21) Nariadenie Rady (EÚ) č. 1053/2013 zo 7. októbra 2013, ktorým sa vytvára hodnotiaci a monitorovací mechanizmus na overenie uplatňovania schengenského acquis a ktorým sa zrušuje rozhodnutie výkonného výboru zo 16. septembra 1998, ktorým bol zriadený Stály výbor pre hodnotenie a vykonávanie Schengenu (Ú. v. EÚ L 295, 6.11.2013, s. 27).
(22) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 z 9. marca 2016, ktorým sa ustanovuje kódex Únie o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc) (Ú. v. EÚ L 77, 23.3.2016, s. 1).
(23) Nariadenie Rady (ES) č. 693/2003 zo 14. apríla 2003, ktorým sa ustanovuje osobitný zjednodušený tranzitný doklad (FTD), zjednodušený železničný tranzitný doklad (FRTD) a ktorým sa menia a dopĺňajú Spoločné konzulárne pokyny a Spoločná príručka (Ú. v. EÚ L 99, 17.4.2003, s. 8).
(24) Nariadenie Rady (ES) č. 694/2003 zo 14. apríla 2003 o jednotných formátoch zjednodušených tranzitných dokladov (FTD) a zjednodušených železničných tranzitných dokladov (FRTD) ustanovených v nariadení (ES) č. 693/2003 (Ú. v. EÚ L 99, 17.4.2003, s. 15).
(25) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1147 zo 7. júla 2021, ktorým sa zriaďuje Fond pre azyl, migráciu a integráciu (pozri stranu 1 tohto úradného vestníka).
(26) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 z 27. júna 2002, ktorým sa ustanovuje Európska námorná bezpečnostná agentúra (Ú. v. ES L 208, 5.8.2002, s. 1).
(27) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/473 z 19. marca 2019 o Európskej agentúre pre kontrolu rybárstva (Ú. v. EÚ L 83, 25.3.2019, s. 18).
(28) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1149 zo 7. júla 2021, ktorým sa zriaďuje Fond pre vnútornú bezpečnosť (pozri stranu 94 tohto úradného vestníka).
(29) Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 28.
(30) Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 zo 17. decembra 2020, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 až 2027 (Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 11).
(31) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).
(32) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Ú. v. EÚ L 248, 18.9.2013, s. 1).
(33) Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1).
(34) Nariadenie Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2).
(35) Nariadenie Rady (EÚ) 2017/1939 z 12. októbra 2017, ktorým sa vykonáva posilnená spolupráca na účely zriadenia Európskej prokuratúry (Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2017, s. 1).
(36) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 z 5. júla 2017 o boji proti podvodom, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie, prostredníctvom trestného práva (Ú. v. EÚ L 198, 28.7.2017, s. 29).
(37) Rozhodnutie Rady 2013/755/EÚ z 25. novembra 2013 o pridružení zámorských krajín a území k Európskej únii („rozhodnutie o pridružení zámoria“) (Ú. v. EÚ L 344, 19.12.2013, s. 1).
(38) Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.
(39) Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4.
(40) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).
(41) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 514/2014 zo 16. apríla 2014, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Fonde pre azyl, migráciu a integráciu a o nástroji pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia (Ú. v. EÚ L 150, 20.5.2014, s. 112).
(42) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).
(43) Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 36.
(44) Rozhodnutie Rady 1999/437/ES zo 17. mája 1999 o určitých vykonávacích predpisoch k Dohode uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení týchto dvoch štátov pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis (Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 31).
(45) Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 52.
(46) Rozhodnutie Rady 2008/146/ES z 28. januára 2008 o uzavretí v mene Európskeho spoločenstva Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 1).
(47) Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 21.
(48) Rozhodnutie Rady 2011/350/EÚ zo 7. marca 2011 o uzavretí v mene Európskej únie Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k implementácii, uplatňovaniu a rozvoju schengenského acquis, ktoré sa vzťahuje na zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach a pohyb osôb (Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 19).
(49) Rozhodnutie Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis (Ú. v. ES L 64, 7.3.2002, s. 20).
(50) Nariadenie Rady (ES) č. 168/2007 z 15. februára 2007, ktorým sa zriaďuje Agentúra Európskej únie pre základné práva (Ú. v. EÚ L 53, 22.2.2007, s. 1).
(51) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/695 z 28. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inovácie, stanovujú jeho pravidlá účasti a šírenia a zrušujú nariadenia (EÚ) č. 1290/2013 a (EÚ) č. 1291/2013 (Ú. v. EÚ L 170, 12.5.2021, s. 1).
PRÍLOHA I
Kritériá pridelenia finančných prostriedkov na programy členských štátov
1. |
Rozpočtové zdroje dostupné podľa článku 10 sa medzi členské štáty rozdelia takto:
|
2. |
Rozpočtové zdroje, ktoré sú podľa bodu 1 písm. c) podbodov i) a ii) k dispozícii na vonkajšie pozemné hranice a vonkajšie námorné hranice, sa medzi členské štáty rozdelia takto:
Vážená dĺžka uvedená v písmene a) prvého pododseku tohto bodu sa pre každý konkrétny úsek vonkajšej hranice stanoví uplatnením váhových koeficientov uvedených v bode 10. |
3. |
Rozpočtové zdroje, ktoré sú podľa bodu 1 písm. c) podbodu iii) k dispozícii na letiská, sa medzi členské štáty rozdelia podľa pracovného zaťaženia na ich letiskách stanoveného v súlade s bodom 6 písm. b). |
4. |
Rozpočtové zdroje, ktoré sú podľa bodu 1 písm. c) podbodu iv) k dispozícii na konzulárne úrady, sa medzi členské štáty rozdelia takto:
|
5. |
Na účely rozdelenia zdrojov podľa bodu 1 písm. c) podbodu ii) tejto prílohy sa pod pojmom „vonkajšie námorné hranice“ označujú vonkajšie hranice pobrežného mora členských štátov v zmysle článkov 4 až 16 Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve. Vymedzenie pojmu „vonkajšie námorné hranice“ však zohľadní prípady, keď sa na pravidelnom základe vykonávajú rozsiahle operácie za vonkajšou hranicou pobrežného mora členských štátov v oblastiach s vysokým stupňom ohrozenia s cieľom predchádzať neregulárnemu prisťahovalectvu alebo neoprávnenému vstupu. V tejto súvislosti sa pri vymedzení pojmu „vonkajšie námorné hranice“ zohľadnia operačné údaje, ktoré dotknuté členské štáty predložili za posledné dva roky a ktoré posúdila Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž na účely správy uvedenej v bode 9 tejto prílohy. Toto vymedzenie pojmu sa používa výlučne na účely tohto nariadenia. |
6. |
Na účely počiatočného pridelenia finančných prostriedkov sa pri posudzovaní pracovného zaťaženia vychádza z najnovších priemerných údajov za roky 2017, 2018 a 2019. Na účely preskúmania v polovici obdobia sa pri posudzovaní pracovného zaťaženia vychádza z najnovších priemerných údajov za roky 2021, 2022 a 2023. Pri posudzovaní pracovného zaťaženia sa vychádza z týchto faktorov:
|
7. |
Referenčné hodnoty týkajúce sa počtu konzulárnych úradov podľa bodu 4 písm. a) sa vypočítajú na základe informácií oznámených Komisii v súlade s článkom 40 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 (2).
V prípade, že členské štáty neposkytli príslušné štatistické údaje, použijú sa najnovšie údaje týkajúce sa týchto členských štátov, ktoré sú k dispozícii. Ak nie sú k dispozícii žiadne údaje týkajúce sa daného členského štátu, referenčná hodnota sa rovná nule. |
8. |
Referenčné hodnoty týkajúce sa pracovného zaťaženia, ktoré sú uvedené v:
V prípade, že členské štáty neposkytli príslušné štatistické údaje, použijú sa najnovšie údaje týkajúce sa týchto členských štátov, ktoré sú k dispozícii. Ak nie sú k dispozícii žiadne údaje týkajúce sa daného členského štátu, referenčná hodnota sa rovná nule. |
9. |
Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž predloží Komisii správu o zdrojoch, rozdelených podľa vonkajších pozemných hraníc, vonkajších námorných hraníc a letísk, ako sa uvádza v bode 1 písm. c). Časti uvedenej správy sa môžu v prípade potreby utajiť podľa článku 92 nariadenia (EÚ) 2019/1896. Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž po konzultácii s Komisiou zverejní neutajovanú verziu správy. |
10. |
Na účely počiatočného pridelenia finančných prostriedkov sa v správe uvedenej v bode 9 tejto prílohy uvedie za každý hraničný úsek priemerný stupeň vplyvu, a to na základe najnovších priemerných údajov za roky 2017, 2018 a 2019. Na účely preskúmania v polovici obdobia sa v správe uvedenej v bode 9 tejto prílohy uvedie za každý hraničný úsek priemerný stupeň vplyvu, a to na základe najnovších priemerných údajov za roky 2021, 2022 a 2023. Na základe stupňov vplyvu stanovených v súlade s článkom 34 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) 2019/1896 sa v nej pre každý úsek stanovia tieto špecifické váhové koeficienty:
|
(1) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1806 zo 14. novembra 2018 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti (Ú. v. EÚ L 303, 28.11.2018, s. 39).
(2) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 z 13. júla 2009, ktorým sa ustanovuje vízový kódex Spoločenstva (vízový kódex) (Ú. v. EÚ L 243, 15.9.2009, s. 1).
PRÍLOHA II
Vykonávacie opatrenia
1. |
Nástroj prispeje k špecifickému cieľu stanovenému v článku 3 ods. 2 písm. a) tak, že sa zameria na tieto vykonávacie opatrenia:
|
2. |
Nástroj prispeje k špecifickému cieľu stanovenému v článku 3 ods. 2 písm. b) tak, že sa zameria na tieto vykonávacie opatrenia:
|
PRÍLOHA III
Rozsah podpory
1. |
V rámci špecifického cieľa stanoveného v článku 3 ods. 2 písm. a) sa z nástroja podporí najmä:
|
2. |
V rámci špecifického cieľa stanoveného v článku 3 ods. 2 písm. b) sa z nástroja podporí najmä:
|
3. |
V rámci cieľa politiky stanoveného v článku 3 ods. 1 sa z nástroja podporí najmä:
|
(1) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1240 z 20. júna 2019 o vytvorení európskej siete imigračných styčných dôstojníkov (Ú. v. EÚ L 198, 25.7.2019, s. 88).
PRÍLOHA IV
Akcie oprávnené na vyššiu mieru spolufinancovania v súlade s článkom 12 ods. 3 a článkom 13 ods. 17
1. |
Nákup materiálno-technického vybavenia v rámci mechanizmov spoločného verejného obstarávania v súčinnosti s Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž, ktoré sa má poskytnúť Európskej agentúre pre pohraničnú a pobrežnú stráž na operačné činnosti v súlade s článkom 64 ods. 14 nariadenia (EÚ) 2019/1896. |
2. |
Opatrenia na podporu medziagentúrnej spolupráce medzi členskými štátmi a susednými tretími krajinami, s ktorými má Únia spoločnú pozemnú alebo námornú hranicu. |
3. |
Rozvoj Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž poskytnutím podpory vnútroštátnym orgánom zodpovedným za riadenie hraníc s cieľom realizovať opatrenia týkajúce sa spoločného budovania kapacít, spoločného verejného obstarávania, zavedenia spoločných noriem a akékoľvek iné opatrenia, ktoré zjednodušia spoluprácu a koordináciu medzi členskými štátmi a Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž, ako sa uvádza v bode 1 písm. b) prílohy II. |
4. |
Spoločné nasadzovanie styčných úradníkov pre prisťahovalectvo, ako sa uvádza v prílohe III. |
5. |
Opatrenia v rámci kontroly hraníc, ktorými sa zlepšuje identifikácia obetí obchodovania s ľuďmi a ich okamžitá podpora, ako aj rozvoj a podpora vhodných mechanizmov na usmerňovanie pre tieto cieľové skupiny a opatrenia v rámci kontroly hraníc, ktoré posilňujú cezhraničnú spoluprácu pri odhaľovaní obchodníkov s ľuďmi. |
6. |
Vytvorenie integrovaných systémov na ochranu detí na vonkajších hraniciach, a to aj prostredníctvom dostatočnej odbornej prípravy zamestnancov a výmeny osvedčených postupov medzi členskými štátmi a s Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž. |
7. |
Opatrenia v oblasti využívania, prenosu, testovania a validácie nových metód alebo technológií vrátane pilotných projektov a nadväzujúcich opatrení na výskumné projekty financované zo strany Únie uvedené v prílohe III a opatrenia na zvýšenie kvality údajov uchovávaných v systémoch IKT v oblasti vízovej politiky a hraníc a na zlepšenie uplatňovania práv dotknutej osoby na informácie o jej osobných údajoch, prístup k nim, ich opravu, vymazanie a obmedzenie ich spracúvania v rámci akcií, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti nástroja. |
8. |
Opatrenia zamerané na identifikáciu a usmerňovanie zraniteľných osôb do starostlivosti služieb určených na ich ochranu a opatrenia zamerané na okamžitú pomoc takýmto osobám. |
9. |
Opatrenia zamerané na vytvorenie a prevádzku problémových oblastí (hotspotov) v členských štátoch, ktoré sú vystavené existujúcim alebo potenciálnym výnimočným a neúmerným migračným tlakom. |
10. |
Ďalší rozvoj jednotlivých foriem spolupráce členských štátov pri spracúvaní žiadostí o víza, ako sa uvádza v bode 2 písm. d) prílohy II. |
11. |
Posilnenie prítomnosti konzulárnych úradov alebo konzulárneho zastúpenia členských štátov v tretích krajinách, ktorých štátni príslušníci musia mať pri prekračovaní vonkajších hraníc vízum v zmysle nariadenia (EÚ) 2018/1806, a to najmä v tretích krajinách, v ktorých momentálne nie je prítomný žiaden z členských štátov. |
12. |
Opatrenia, ktorých cieľom je zlepšiť interoperabilitu systémov IKT. |
PRÍLOHA V
Kľúčové ukazovatele výkonnosti podľa článku 27 ods. 1
Špecifický cieľ stanovený v článku 3 ods. 2 písm. a)
1. |
Počet kusov vybavenia, ktoré je zaregistrované v rezerve technického vybavenia Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž. |
2. |
Počet kusov vybavenia, ktoré sa dali k dispozícii Európskej agentúre pre pohraničnú a pobrežnú stráž. |
3. |
Počet iniciovaných/vylepšených foriem spolupráce medzi vnútroštátnymi orgánmi a národnými koordinačnými centrami EUROSUR. |
4. |
Počet prekročení hraníc cez automatizované systémy hraničnej kontroly a elektronické brány. |
5. |
Počet riešených odporúčaní vyplývajúcich zo schengenských hodnotení a z posúdení zraniteľnosti v oblasti riadenia hraníc. |
6. |
Počet účastníkov, ktorí tri mesiace po odbornej príprave uviedli, že využívajú zručnosti a kompetencie získané počas uvedenej odbornej prípravy. |
7. |
Počet osôb, ktoré požiadali o medzinárodnú ochranu na hraničných priechodoch. |
8. |
Počet osôb, ktorým pohraničné orgány odopreli vstup. |
Špecifický cieľ stanovený v článku 3 ods. 2 písm. b)
1. |
Počet nových/zmodernizovaných konzulárnych úradov mimo schengenského priestoru:
|
2. |
Počet riešených odporúčaní vyplývajúcich zo schengenských hodnotení v oblasti spoločnej vízovej politiky. |
3. |
Počet žiadostí o víza podaných digitálnymi prostriedkami. |
4. |
Počet iniciovaných/vylepšených foriem spolupráce zavedených medzi členskými štátmi v oblasti spracúvania žiadostí o víza. |
5. |
Počet účastníkov, ktorí tri mesiace po odbornej príprave uviedli, že využívajú zručnosti a kompetencie získané počas uvedenej odbornej prípravy. |
PRÍLOHA VI
TYPY INTERVENCIE
TABUĽKA 1: KÓDY PRE DIMENZIU „OBLASŤ INTERVENCIE“
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
TABUĽKA 2: KÓDY PRE DIMENZIU „TYPY AKCIE“
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
TABUĽKA 3: KÓDY PRE DIMENZIU „VYKONÁVANIE“
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
TABUĽKA 4: KÓDY PRE DIMENZIU „URČITÉ TÉMY“
|
||
|
||
|
||
|
||
|
||
|
PRÍLOHA VII
Výdavky oprávnené na operačnú podporu
a) |
V rámci špecifického cieľa stanoveného v článku 3 ods. 2 písm. a) pokrýva operačná podpora nasledujúce náklady v rozsahu, v akom tieto náklady ešte nie sú pokryté Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž v rámci jej operačných činností:
Hostiteľský členský štát v zmysle článku 2 bodu 20 nariadenia (EÚ) 2019/1896 môže operačnú podporu použiť na účely pokrytia svojich vlastných prevádzkových nákladov spojených s jeho účasťou na operačných činnostiach uvedených v uvedenom bode, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, alebo na účely jeho činností v oblasti kontroly vnútroštátnych hraníc. |
b) |
V rámci špecifického cieľa stanoveného v článku 3 ods. 2 písm. b) operačná podpora pokrýva:
|
c) |
V rámci cieľa politiky uvedeného v článku 3 ods. 1 operačná podpora pre rozsiahle informačné systémy pokrýva:
|
d) |
Okrem pokrytia nákladov uvedených v písmenách a), b) a c) tejto prílohy zahŕňa operačná podpora v rámci programu Litvy aj podporu v súlade s článkom 17 ods. 1. |
PRÍLOHA VIII
Ukazovatele výstupov a výsledkov podľa článku 27 ods. 3
Špecifický cieľ stanovený v článku 3 ods. 2 písm. a)
Ukazovatele výstupov
1. |
Počet kusov vybavenia zakúpených pre hraničné priechody:
|
2. |
Počet položiek udržiavanej/opravovanej infraštruktúry. |
3. |
Počet podporovaných problémových oblastí (hotspotov). |
4. |
Počet vybudovaných/zmodernizovaných zariadení pre hraničné priechody. |
5. |
Počet zakúpených vzdušných prostriedkov:
|
6. |
Počet zakúpených námorných dopravných prostriedkov. |
7. |
Počet zakúpených pozemných dopravných prostriedkov. |
8. |
Počet podporených účastníkov:
|
9. |
Počet styčných úradníkov pre prisťahovalectvo nasadených v tretích krajinách. |
10. |
Počet vyvinutých/udržiavaných/zmodernizovaných funkcií informačných systémov. |
11. |
Počet vyvinutých/udržiavaných/zmodernizovaných rozsiahlych informačných systémov:
|
12. |
Počet projektov spolupráce s tretími krajinami. |
13. |
Počet osôb, ktoré požiadali o medzinárodnú ochranu na hraničných priechodoch. |
Ukazovatele výsledkov
14. |
Počet kusov vybavenia, ktoré je zaregistrované v rezerve technického vybavenia Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž. |
15. |
Počet kusov vybavenia, ktoré sa dali k dispozícii Európskej agentúre pre pohraničnú a pobrežnú stráž. |
16. |
Počet iniciovaných/vylepšených foriem spolupráce medzi vnútroštátnymi orgánmi a národnými koordinačnými centrami EUROSUR. |
17. |
Počet prekročení hraníc cez automatizované systémy hraničnej kontroly a elektronické brány. |
18. |
Počet riešených odporúčaní vyplývajúcich zo schengenských hodnotení a z posúdení zraniteľnosti v oblasti riadenia hraníc. |
19. |
Počet účastníkov, ktorí tri mesiace po odbornej príprave uviedli, že využívajú zručnosti a kompetencie získané počas uvedenej odbornej prípravy. |
20. |
Počet osôb, ktorým pohraničné orgány odopreli vstup. |
Špecifický cieľ stanovený v článku 3 ods. 2 písm. b)
Ukazovatele výstupov
1. |
Počet projektov podporujúcich digitalizáciu spracúvania žiadostí o víza. |
2. |
Počet podporených účastníkov:
|
3. |
Počet zamestnancov zamestnaných na konzulárnych úradoch v tretích krajinách:
|
4. |
Počet vyvinutých/udržiavaných/zmodernizovaných funkcií informačných systémov. |
5. |
Počet vyvinutých/udržiavaných/zmodernizovaných rozsiahlych informačných systémov:
|
6. |
Počet položiek udržiavanej/opravovanej infraštruktúry. |
7. |
Počet najímaných/odpísaných nehnuteľností. |
Ukazovatele výsledkov
8. |
Počet nových/zmodernizovaných konzulárnych úradov mimo schengenského priestoru:
|
9. |
Počet riešených odporúčaní vyplývajúcich zo schengenských hodnotení v oblasti spoločnej vízovej politiky. |
10. |
Počet žiadostí o víza podaných digitálnymi prostriedkami. |
11. |
Počet iniciovaných/vylepšených foriem spolupráce zavedených medzi členskými štátmi v oblasti spracúvania žiadostí o víza. |
12. |
Počet účastníkov, ktorí tri mesiace po odbornej príprave uviedli, že využívajú zručnosti a kompetencie získané počas uvedenej odbornej prípravy. |