EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52010AE1168
Opinion of the European Economic and Social Committee on ‘The European Union strategy for the Danube region’
Avizul Comitetului Economic și Social European privind Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Dunării (aviz exploratoriu)
Avizul Comitetului Economic și Social European privind Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Dunării (aviz exploratoriu)
JO C 48, 15.2.2011, p. 2–5
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
15.2.2011 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 48/2 |
Avizul Comitetului Economic și Social European privind Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Dunării (aviz exploratoriu)
2011/C 48/02
Raportor: dl Miklós BARABÁS
Coraportor: dl Mihai MANOLIU
La 26 februarie 2010, dl Šefčovič, vicepreședinte al Comisiei Europene, a solicitat Comitetului Economic și Social European să elaboreze un aviz exploratoriu cu privire la
Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Dunării.
Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 20 iulie 2010. Raportor: dl Miklós BARABÁS; coraportor: dl Mihai MANOLIU.
În cea de-a 465-a sesiune plenară, care a avut loc la 15 și 16 septembrie 2010 (ședința din 16 septembrie 2010), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 123 de voturi pentru, 2 voturi împotrivă și 8 abțineri.
1. Concluzii și recomandări
1.1 Prezentul aviz al CESE își propune să profite de ocazia oferită de Comisia Europeană societății civile organizate din Europa pentru a formula propuneri practice concrete, care să constituie o contribuție la planul de acțiune al Strategiei pentru regiunea Dunării (1), aflată în curs de elaborare. CESE speră că recomandările sale reflectă în mod corespunzător angajamentul și sprijinul puternic ale acestuia și ale societății civile organizate față de această strategie. CESE se așteaptă ca viitoarea strategie să reprezinte o adevărată contribuție la îmbunătățirea condițiilor de viață și de muncă ale tuturor cetățenilor din regiunea Dunării, pe care o consideră oglinda Europei.
1.2 La nivel politic, strategia planificată pentru regiunea Dunării:
1.2.1 |
trebuie să aibă un caracter deschis, favorabil incluziunii și sensibil la aspectele sociale, economice și de mediu, să ia în considerare recomandările organizațiilor societății civile și să se bazeze pe experiența acestora; |
1.2.2 |
având în vedere caracterul complex și interdependent al problemelor atinse, poate fi eficientă numai dacă urmează în mod consecvent principiul abordării integrate, în locul punctelor de vedere sectoriale, și dacă subliniază necesitatea realizării obiectivelor principalelor părți interesate; |
1.2.3 |
trebuie să stimuleze și să țină seama de cooperarea în domeniile securității civile (soft security), cum ar fi serviciile de urgență care colaborează pentru a face față dezastrelor naturale, mobilitatea lucrătorilor, a întreprinderilor etc. sau pentru întocmirea unor planuri de urgență pentru a face față accidentelor ecologice; |
1.2.4 |
trebuie să contribuie la utilizarea cât mai completă a posibilităților oferite de Tratatul de la Lisabona, precum aplicarea consecventă a principiului democrației participative; |
1.2.5 |
trebuie să reprezinte un instrument corespunzător pentru:
|
1.2.6 |
trebuie să reflecte politica Uniunii Europene la nivel macroregional și, astfel, contribuția și rolul activ și creativ ale societății civile organizate; |
1.2.7 |
trebuie să contribuie la armonizarea activităților sistemelor de cooperare existente deja în regiune, care activează la diferite niveluri și în diferite domenii, la eficientizarea acestora și la evitarea suprapunerilor; |
1.2.8 |
structura de guvernanță a acesteia trebuie să fie clară, simplă și transparentă și să permită abordarea de jos în sus din punctul de vedere al societății civile organizate; rezultatele obținute ar trebui evaluate în cadrul unor conferințe anuale; |
1.2.9 |
trebuie să fie pusă în aplicare sub forma unui proces care presupune, pe parcursul derulării, flexibilitate și revizuire periodică și, atunci când este posibil, alocarea de resurse financiare suplimentare; |
1.2.10 |
trebuie să urmărească obiective realiste și să stabilească anumite priorități în vederea unei implementări eficiente; trebuie elaborat un plan de acțiune pe termen mediu pentru realizarea acestor obiective, care să exprime faptul că implicarea activă și participarea tuturor actorilor, prin aplicarea principiului parteneriatului, reprezintă o condiție importantă a succesului; |
1.2.11 |
trebuie să aibă rezultate vizibile și concrete pentru societate și cetățeni, în vederea creării unor condiții de viață și de muncă mai bune pentru cetățeni, inclusiv pentru tineri; |
1.2.12 |
trebuie să reflecte importanța dialogului social și civil; |
1.2.13 |
trebuie să recunoască importanța conexiunilor în regiunea Dunării; |
1.2.14 |
trebuie să ia în considerare experiențele obținute în urma punerii în aplicare a Strategiei UE pentru regiunea Mării Baltice. |
1.3 Recomandări practice, la nivelul societății civile, privind planul de acțiune al strategiei planificate pentru regiunea Dunării:
1.3.1 |
ar trebui creată o rețea a organizațiilor societății civile din regiune (Forumul societății civile din regiunea Dunării), care să faciliteze, printre altele, acțiuni și proiecte comune; membrii rețelei ar urma să se întâlnească în fiecare an în altă țară din regiune; |
1.3.2 |
ar trebui să conțină manifestări (întruniri, festivaluri, vizite, expoziții, târguri etc.) care să consolideze sentimentul de apartenență al popoarelor din regiunea Dunării, formarea unei conștiințe regionale și menținerea diversității culturale, cu un accent deosebit pe tineret; la atingerea acestui obiectiv ar putea contribui și o publicație culturală regională; |
1.3.3 |
ar trebui organizată anual, în localități diferite, o „Săptămână a Dunării”, care ar putea reprezenta un forum adecvat pentru dezbaterea chestiunilor de actualitate legate de Strategia pentru regiunea Dunării și pentru prezentarea rezultatelor acesteia; |
1.3.4 |
pentru a asigura sprijinul continuu din partea cetățenilor și a societății civile organizate, atât în UE, cât și în statele vecine care nu sunt membre ale UE, este necesară o strategie de comunicare pentru regiunea Dunării eficientă și permanentă; |
1.3.5 |
în cursul elaborării programelor din cadrul Strategiei pentru regiunea Dunării, ar trebui să se acorde o atenție sporită categoriilor sociale defavorizate și marginalizate, în special romilor; |
1.3.6 |
ar trebui să se consolideze cooperarea și relațiile sistematice între actorii din regiune, precum și dialogul social și civil; în acest context, consiliile economice și sociale de la nivel național pot juca un rol important; |
1.3.7 |
înființarea Forumului antreprenorial din regiunea Dunării (Danube Business Forum), care ar include actori sociali și economici, ar putea reprezenta un instrument important pentru realizarea cooperării și a coeziunii economice, sociale și teritoriale în această regiune; organizațiile patronale din regiune ar trebui să aibă acces și ar trebui încurajate să participe la programe de finanțare care vizează organizarea acestui forum; |
1.3.8 |
ar trebui să contribuie la consolidarea relațiilor interumane prin reducerea în continuare a piedicilor din calea liberei circulații, chiar eliminarea acestora, și prin aplicarea principiilor muncii decente și remunerației echitabile; |
1.3.9 |
în vederea implementării Strategiei pentru regiunea Dunării, ar trebui valorificate realizările și serviciile societății informaționale; |
1.3.10 |
ar trebui să se instituie un grup de cercetare internațional, care să aibă ca obiect de activitate examinarea și analizarea în mod științific a aspectelor legate de Strategia pentru regiunea Dunării; activitatea acestuia ar trebui sprijinită printr-un program de burse; |
1.3.11 |
ar trebui să se analizeze modul în care se pot corela diverșii ani tematici ai Uniunii Europene și programele acestora cu Strategia pentru regiunea Dunării; |
1.3.12 |
ar trebui sprijinite inițiativele care vizează predarea limbilor utilizate în regiune; |
1.3.13 |
Comitetul Economic și Social European ar trebui să înființeze un observator sau un grup de studiu care să funcționeze permanent și să se ocupe de Strategia pentru regiunea Dunării; |
1.3.14 |
punerea în aplicare și monitorizarea prevederilor Strategiei pentru regiunea Dunării, respectiv ale planului său de acțiune, ar trebui realizate de un comitet de gestionare, alcătuit din reprezentanții societății civile, care să-și prezinte concluziile în rapoarte anuale; |
1.3.15 |
în paralel cu adoptarea Strategiei pentru regiunea Dunării, Comisia Europeană ar trebui să sprijine câteva proiecte-pilot adecvate pentru testare și pentru dobândirea unor experiențe de început; |
1.3.16 |
finanțarea în vederea realizării Strategiei pentru regiunea Dunării și a prevederilor din cadrul planului de acțiune ar trebui să provină din diferite surse: alături de fondurile europene (în primul rând, fondurile structurale), pot fi luate în considerare și fondurile proprii ale țărilor din regiune, sursele private și instituțiile financiare internaționale. Ținând seama de contribuția acestora, Comitetul recomandă instituirea unui fond separat; |
1.3.17 |
CESE consideră că Strategia pentru regiunea Dunării – a cărei adoptare este programată pentru primul semestru din 2011, în perioada Președinției ungare a UE – poate reprezenta un instrument hotărâtor pentru crearea unei regiuni a Dunării dinamice, competitive și prospere. |
2. Liniile directoare ale Strategiei pentru regiunea Dunării
2.1 Pentru elaborarea Strategiei pentru regiunea Dunării, este important să se definească structura conceptuală care va sta la baza strategiei de cooperare în regiunea Dunării și programul de acțiune pentru realizarea acesteia.
2.2 Astfel, pentru elaborarea Strategiei pentru regiunea Dunării trebuie avute în vedere următoarele aspecte:
— |
coeziunea economică, socială și teritorială; |
— |
rolul pe care îl joacă fluviul în domeniile navigației, transportului (cu un accent deosebit pe coridorul paneuropean de transport VII, care include Dunărea) și infrastructurii și potențialul de dezvoltare a activităților economice în general; sunt necesare susținerea măsurilor privind întreținerea șenalului navigabil oriunde este nevoie pentru asigurarea transportului, înlăturarea blocajelor în transportul maritim menționate în proiectul prioritar 18 TEN-T (în acest context, declarația comună elaborată sub auspiciile Comisiei Internaționale pentru Protecția Fluviului Dunărea - ICPDR - ar trebui considerată drept un ghid și pusă în practică), precum și continuarea unor proiecte vizând transportul intermodal (realizarea de terminale de containere în porturi) și transportul rutier adiacent în regiunea Dunării (poduri cu impact major în asigurarea fluenței transportului de mărfuri); în plus, este necesară dezvoltarea unor proiecte cu impact major în dezvoltare, cum ar fi canalul Dunăre-București, care ar avea efecte benefice asupra economiei europene; |
— |
Dunărea ca sursă de apă potabilă și energie, precum și ca mediu natural care trebuie protejat; elementul-cheie este dezvoltarea durabilă; trebuie să fie susținute proiecte care vizează infrastructura energetică, cum ar fi hidrocentralele; |
— |
rolul inovării, al cercetării și al educației în această regiune; |
— |
necesitatea dezvoltării turismului dunărean și posibilitățile de dezvoltare rurală; referitor la aceasta din urmă, trebuie luată în considerare finanțarea proiectelor care vor stimula activitățile în țările cu o puternică tradiție agricolă; finanțarea unor proiecte care să permită construirea unui lanț de încărcare pentru cereale va duce la valorificarea potențialului agricol local, în special în țări cu îndelungată tradiție agricolă; |
— |
rolul fluviului în dezvoltarea unei conștiințe și identități comune „dunărene”, care să vină în completarea conștiinței și identității europene în întreaga Uniune Europeană; în acest sens, dialogul intercultural și solidaritatea dintre statele membre și țările terțe din regiune joacă un rol-cheie; |
— |
orice creștere a volumului de transport trebuie să respecte mediul; |
— |
existența unui potențial de soluționare a conflictelor care să poată aborda tensiunile apărute de-a lungul istoriei în regiune. |
2.3 Având în vedere valorile și interesele diferite și adesea în opoziție, este importantă elaborarea unei strategii integrate pentru regiunea Dunării, bazate pe principii comune, care să țină seama, pe lângă rațiunile de ordin economic, de necesitățile și factorii sociali, inclusiv de punctele de vedere și contribuția societății civile.
2.4 O strategie de succes pentru regiunea Dunării, care să aibă la bază coeziunea economică, socială și teritorială, va avea drept consecință crearea unei regiuni a Dunării dinamice, competitive și prospere.
3. Context
3.1 În cadrul reuniunii din 18 și 19 iunie 2009, Consiliul European a solicitat Comisiei Europene ca, până la sfârșitul lui 2010, să elaboreze o Strategie europeană pentru regiunea Dunării. În cursul lucrărilor pregătitoare, mulți și-au exprimat punctele de vedere, printre altele și în cadrul consultărilor publice lansate de Comisia Europeană.
3.2 Comitetul Economic și Social European sprijină ferm noua viziune privind politica macroregională a Uniunii Europene și, în cadrul acesteia, elaborarea Strategiei pentru regiunea Dunării. CESE este pregătit, în calitate de reprezentant instituțional al societății civile organizate din Europa, să joace un rol activ și inițiator în cadrul elaborării și implementării acestei strategii.
3.3 Interesul și angajamentul CESE față de chestiunile legate de regiunea Dunării nu reprezintă o noutate. De-a lungul anilor, acesta a adoptat numeroase documente care au abordat diferite domenii, precum transporturile sau protecția mediului. Acestea sunt o dovadă clară a motivelor pentru care CESE consideră că regiunea Dunării este importantă și sprijină elaborarea unei strategii pentru această regiune.
3.4 Trebuie menționat faptul că, în urma ultimelor extinderi ale Uniunii Europene, centrul geografic al acesteia s-a deplasat în mod clar spre est, în timp ce centrul de greutate economic a rămas în partea de vest a Europei. Coeziunea economică, socială și teritorială, care reprezintă elementul-cheie al Strategiei pentru regiunea Dunării, iar ideile de ordin practic privind implementarea acesteia contribuie în mod adecvat la eliminarea dezechilibrului menționat mai sus.
Bruxelles, 16 septembrie 2010
Președintele Comitetului Economic și Social European
Mario SEPI
(1) Viitoarea strategie pentru regiunea Dunării va include următoarele state membre ale UE: Germania, Austria, Ungaria, Slovacia, Republica Cehă, Slovenia, Bulgaria și România și următoarele state care nu sunt membre ale UE: Croația, Serbia, Ucraina, Republica Moldova, Bosnia și Herțegovina și Muntenegru.