This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014XG0131(01)
Council conclusions on the global dimension of European higher education
Tarybos išvados dėl Europos aukštojo mokslo pasaulinio aspekto
Tarybos išvados dėl Europos aukštojo mokslo pasaulinio aspekto
OL C 28, 2014 1 31, p. 2–5
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
31.1.2014 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 28/2 |
Tarybos išvados dėl Europos aukštojo mokslo pasaulinio aspekto
2014/C 28/03
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
KADANGI:
1. |
1999 m. birželio 19 d. Bolonijos deklaracija buvo nustatytas tarpvyriausybinis procesas, skirtas Europos aukštojo mokslo erdvei (EAME) sukurti, kurį aktyviai remia Europos Sąjunga, o 2012 m. balandžio mėn. Bukarešte susitikę dalyvaujančių šalių už aukštąjį mokslą atsakingi ministrai priėmė EAME 2020 m. judumo siekiant geresnių mokymosi rezultatų strategiją – neatskiriamą pastangų skatinti aukštojo mokslo internacionalizavimą dalį (1). |
2. |
2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvoje 2004/114/EB dėl trečiosios šalies piliečių įleidimo studijų, mokinių mainų, neatlygintino stažavimosi ar savanoriškos tarnybos tikslais sąlygų (2) pripažįstama, kad vienas iš Bendrijos veiksmų švietimo srityje tikslų – propaguoti visą Europą kaip pasaulinį studijų ir profesinio mokymo kompetencijos centrą. |
3. |
2005 m. spalio 12 d. Tarybos direktyva 2005/71/EB dėl konkrečios įleidimo trečiųjų šalių piliečiams atvykti mokslinių tyrimų tikslais tvarkos (3) siekiama panašaus tikslo – užtikrinti, kad Bendrija taptų patrauklesnė tyrėjams iš viso pasaulio, ir skatinti ES kaip tarptautinio mokslinių tyrimų centro poziciją. |
4. |
Tarptautinėje strategijoje, priimtoje 2007 m. gegužės mėn. Londone įvykusiame Bolonijos proceso šalių ministrų susitikime (4), pabrėžta, kad Europos aukštojo mokslo erdvė turi būti atvira ir patraukli kitoms pasaulio dalims ir kad būtina stiprinti bendradarbiavimą bei politinį dialogą aukštojo mokslo srityje su už Europos ribų esančiomis šalimis. |
5. |
2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadose dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos pabrėžta, kad svarbu remti valstybių narių pastangas modernizuoti aukštąjį mokslą užtikrinant glaudžią sinergiją su Bolonijos procesu, visų pirma kokybės užtikrinimo, pripažinimo, judumo ir skaidrumo priemonių atžvilgiu. |
6. |
2010 m. birželio mėn. priimtoje pažangaus, tvaraus ir integracinio ekonomikos augimo strategijoje „Europa 2020“ (5) nustatytas konkretus tikslas pagerinti švietimo lygius, visų pirma iki 2020 m. bent iki 40 % padidinant tretinį ar lygiavertį išsilavinimą įgijusių jaunuolių dalį. |
7. |
2010 m. gegužės 11 d. Tarybos išvadose dėl aukštojo mokslo internacionalizavimo (6) akcentuota, kad vykdant tarptautines bendradarbiavimo programas ir vedant politinius dialogus su trečiosiomis šalimis aukštojo mokslo srityje ne tik sudaromos galimybės laisvesniam žinių judėjimui, bet ir prisidedama prie Europos aukštojo mokslo kokybės ir tarptautinės reputacijos gerinimo, skatinami moksliniai tyrimai ir inovacijos, propaguojamas judumas ir tarpkultūrinis dialogas, taip pat skatinamas tarptautinis vystymasis laikantis ES išorės politikos tikslų. |
8. |
2011 m. lapkričio 28–29 d. Tarybos išvadose dėl besimokančiųjų judumo lyginamojo standarto (7) nustatytas lyginamasis standartas, pagal kurį iki 2020 m. ES vidutiniškai ne mažiau kaip 20 % aukštojo mokslo įstaigų absolventų turėtų būti užsienyje praleidę su aukštuoju mokslu susijusių studijų ar mokymosi laikotarpį (įskaitant stažuotes). |
9. |
2011 m. lapkričio 28–29 d. Tarybos išvadose dėl aukštojo mokslo modernizavimo palankiai įvertintas Komisijos ketinimas parengti ES tarptautinio aukštojo mokslo strategiją, pagal kurią būtų padidinta tarptautinė aprėptis bei matomumas ir bendradarbiaujama su partneriais siekiant stiprinti santykius ir skatinti gebėjimų stiprinimą aukštojo mokslo sektoriuje. |
IR ATSIŽVELGDAMA Į:
2013 m. rugsėjo 5–6 d. pirmininkaujančios valstybės narės Vilniuje surengtą konferenciją „Europietiškas aukštasis išsilavinimas pasaulyje“, kurioje pabrėžta, kad valstybės narės ir aukštojo mokslo įstaigos turi parengti išsamias internacionalizavimo strategijas:
— |
kuriomis būtų gerinama Europos aukštojo mokslo kokybė ir didinamas jo konkurencingumas, |
— |
kuriose būtų numatyta daugiau, nei judumo priemonės, ir kuriose vis daugiau dėmesio būtų skiriama mokymo programų ir mokymo bei mokymosi procesų sandaros bei turinio pasauliniam aspektui (tai dažnai vadinama vidiniu internacionalizavimu), |
— |
kuriose būtų atsižvelgta į studentų įvairesnį profilį ir didesnį skaičių, naujus skaitmeninius išteklius derinant su labiau tradicinėmis mokymo ir mokymosi formomis, kartu užtikrinant aukštą kokybę, |
— |
kuriomis būtų stiprinamas vystomasis bendradarbiavimas pasitelkiant strategines partnerystes ir gebėjimų stiprinimą. |
SUSIDOMĖJUSI ATKREIPIA DĖMESĮ Į:
— |
Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos aukštasis mokslas pasaulyje“ (8), ir |
— |
Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Atviresnis švietimas: visiems prieinamas novatoriškas mokymas(is) naudojantis naujomis technologijomis ir atviraisiais švietimo ištekliais“ (9). |
PRIPAŽĮSTA, KAD:
1. |
Aukštajam mokslui tenka itin svarbus vaidmuo neabejingų, savo lūkesčius patenkinusių ir aiškiai savo mintis reiškiančių piliečių raidoje ir yra galingas pažangios, tvarios bei įtraukios visuomenės, atskirų asmenų gerovės ir ekonomikos augimo stimulas. Užtikrinus tarptautinį asmenų judumą ir į aukštojo mokslo programas įtraukus pasaulinę perspektyvą galima papildomai prisidėti prie tokios raidos. |
2. |
Europos aukštojo mokslo sistemų stiprioji pusė yra aukštos kokybės švietimo ir mokslinių tyrimų užtikrinimas, jų institucijų įvairovė ir jų teikiama parama bendradarbiavimui tose srityse, kuriose tokiu būdu suteikiama pridėtinės vertės, pavyzdžiui, tokiose srityse kaip programos, pagal kurias suteikiami jungtiniai ir dvigubi mokslo laipsniai, doktorantūros skyriai bei doktorantūros studijos ir tarptautinės partnerystės. |
3. |
Dabartinėmis ekonomikos sąlygomis aukštajam mokslui bei tretiniam profesiniam rengimui ir mokymui tenka itin svarbus vaidmuo stiprinant Europos mokslinių tyrimų bei inovacijų pajėgumus ir teikiant jai aukštos kvalifikacijos žmogiškuosius išteklius, kurių Europai reikia siekiant garantuoti darbo vietas ir užtikrinti ekonomikos augimą bei klestėjimą. |
4. |
Absolventų kompetencijos ne visuomet atitinka kintančius darbo rinkos ir visuomenės poreikius, o darbdaviai viešajame ir privačiajame sektoriuose praneša apie paklausos ir pasiūlos neatitikimus bei sunkumus norint rasti tinkamų kandidatų siekiant patenkinti žinių ekonomikos poreikius. |
5. |
Tikėtina, kad artimiausiais dešimtmečiais didelį poveikį darys visuomenės senėjimas Europos Sąjungoje, kadangi dėl nuolat mažo gimstamumo kyla pavojus, kad aštrės absolventų gebėjimų stygiaus problema, su kuria susiduria Europos darbdaviai. |
6. |
Aukštojo mokslo įstaigoms, kaip žinių ir inovacijų šaltiniams, taip pat tenka socialinė atsakomybė prisidėti prie žmogaus socialinės raidos ir bendros gerovės tiek nacionaliniame kontekste, tiek platesniame pasaulyje. |
MANO, KAD:
1. |
Užtikrinus, kad Europos aukštojo mokslo įstaigų veikloje aktyviai dalyvautų tarptautiniai darbuotojai, tyrėjai ir studentai, teikiant finansinę ir organizacinę paramą tiek studentų, tiek darbuotojų tarptautiniam judumui ir intensyviau dedant pastangas siekiant internacionalizuoti mokymo programas galima padėti studentams įgyti pasaulinės darbo rinkos poreikius atitinkančių kompetencijų. |
2. |
Vykdydamos Bolonijos procesą, šiuo tikslu pasitelkdamos tinklus, pavyzdžiui, ENIC/NARIC tinklą (Europinį akademinio mobilumo ir kvalifikacijų pripažinimo informacijos centrų tinklą/Nacionalinių akademinio pripažinimo informacijos centrų tinklą) ir vykdydamos veiksmus, pavyzdžiui, programas „Erasmus Mundus“ ir „Tempus“, valstybės narės ir Europos aukštojo mokslo įstaigos, gaudamos ES paramą, padarė didelę pažangą plėtodamos tarpvalstybinio kokybės užtikrinimo ir kvalifikacijų pripažinimo mechanizmus. |
3. |
Tai, kad atsirado pasaulio mastu naudojamų atvirųjų švietimo išteklių, viešai prieinamos mokomosios medžiagos ir atvirų masinio nuotolinio mokymo kursų, yra tarptautinis įvykis, galintis turėti svarbių padarinių aukštojo mokslo sistemoms ir atverti galimybes taikyti naujoviškas pasaulinio tarpvalstybinio bendradarbiavimo formas. |
TODĖL PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ ATITINKAMAIS ATVEJAIS BENDRADARBIAUTI SU AUKŠTOJO MOKSLO ĮSTAIGOMIS, DERAMAI ATSIŽVELGIANT Į JŲ AUTONOMIJĄ, SIEKIANT:
1. |
Bendradarbiaujant su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, įgyvendinti išsamų strateginį požiūrį į internacionalizavimą, kuris apimtų tris pagrindines sritis:
|
2. |
Skatinti dvikryptį tarptautinį studentų laipsnių ir kreditų judumą, taip pat sudaryti galimybes darbuotojų judumui tarp Europos ir trečiųjų šalių, be kita ko:
|
3. |
Skatinti vidinį internacionalizavimą ir skaitmeninį mokymąsi siekiant užtikrinti, kad didžioji dauguma Europos studentų, kurie nedalyvauja fizinio judumo programose, taip pat galėtų ugdyti tarptautinius gebėjimus, be kita ko:
|
4. |
Skatinti kurti partnerystes tiek Europoje, tiek už jos ribų, kad būtų stiprinami instituciniai gebėjimai švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, be kita ko:
|
PALANKIAI VERTINA KOMISIJOS KETINIMĄ:
1. |
Remti valstybių narių ir aukštojo mokslo įstaigų pastangas įgyvendinti išsamų strateginį požiūrį į internacionalizavimą ir pasinaudoti tarptautinio bendradarbiavimo aukštojo mokslo srityje teikiamomis galimybėmis vykdant programas „Erasmus+“ ir „Horizontas 2020“, be kita ko:
|
2. |
Bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis dėti pastangas siekiant padidinti Europos aukštojo mokslo patrauklumą ir propaguoti jo įvairovę visame pasaulyje, be kita ko:
|
3. |
Skatinti ES ir jos pasaulinių partnerių bendradarbiavimą aukštojo mokslo srityje siekiant inovacijų ir vystymosi, be kita ko:
|
(1) Bukarešto komunikatas, 2012 m. balandžio 27 d., p. 3.
(2) OL L 375, 2004 12 23, p. 12.
(3) OL L 289, 2005 11 3, p. 15.
(4) Europos aukštojo mokslo erdvė pasaulinėje arenoje.
(5) Dok. EUCO 13/10.
(6) OL C 135, 2010 5 26, p. 12.
(7) OL C 372, 2011 12 20, p. 31.
(8) Dok. 12453/13.
(9) Dok. 14116/13 + ADD 1.