EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62022CN0513
Case C-513/22 P: Appeal brought on 27 July 2022 by Silvio Berlusconi against the judgment of the General Court (Second Chamber, Extended Composition) delivered on 11 May 2022 in Case T-913/16 Finanziaria d’investimento Fininvest SpA (Fininvest), Silvio Berlusconi v European Central Bank (ECB)
C-513/22 P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített második tanács) T-913/16. sz., Finanziaria d’investimento Fininvest SpA (Fininvest), Silvio Berlusconi kontra Európai Központi Bank (EKB) ügyben 2022. május 11-én hozott ítélete ellen Silvio Berlusconi által 2022. július 27-én benyújtott fellebbezés
C-513/22 P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített második tanács) T-913/16. sz., Finanziaria d’investimento Fininvest SpA (Fininvest), Silvio Berlusconi kontra Európai Központi Bank (EKB) ügyben 2022. május 11-én hozott ítélete ellen Silvio Berlusconi által 2022. július 27-én benyújtott fellebbezés
HL C 359., 2022.9.19, p. 53–55
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
2022.9.19. |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
C 359/53 |
A Törvényszék (kibővített második tanács) T-913/16. sz., Finanziaria d’investimento Fininvest SpA (Fininvest), Silvio Berlusconi kontra Európai Központi Bank (EKB) ügyben 2022. május 11-én hozott ítélete ellen Silvio Berlusconi által 2022. július 27-én benyújtott fellebbezés
(C-513/22 P. sz. ügy)
(2022/C 359/61)
Az eljárás nyelve: olasz
Felek
Fellebbező: Silvio Berlusconi (képviselők: A. Di Porto, N. Ghedini, B. Nascimbene ügyvédek)
A többi fél az eljárásban: Európai Központi Bank, Európai Bizottság, Silvio Berlusconi, Finanziaria d'investimento Fininvest SpA (Fininvest)
A fellebbező kérelmei
A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:
1. |
helyezze hatályon kívül az Európai Unió Törvényszékének 2022. május 11-i ítéletét; |
2. |
következésképpen semmisítse meg az Európai Központi Bank 2016. október 25-i határozatát; |
3. |
másodlagosan, amennyiben a Bíróság úgy ítéli meg, hogy a jelen ügyben nem határozhat, helyezze hatályon kívül az Európai Unió Törvényszékének 2022. május 11-i ítéletét, és utalja vissza az ügyet a Törvényszék egy másik tanácsa elé; |
4. |
az Európai Központi Bankot kötelezze a költségek viselésére, beleértve az elsőfokú eljárás költségeit is; |
5. |
pervezető intézkedésként
|
Jogalapok és fontosabb érvek
Első jogalap: A felperesek által a Banca Mediolanum felett gyakorolt ellenőrzés hatásainak értékelése során elkövetett téves jogalkalmazás – Nyilvánvaló értékelési hiba és a tények elferdítése a befolyásoló részesedés megszerzésével kapcsolatban – A megtámadott jogi aktus indokolásának jogellenes megváltoztatása – A kontradiktórius eljárás elvének megsértése – A befolyásoló részesedés „megszerzésének” uniós és nemzeti jogi szempontból történő minősítése során elkövetett téves jogalkalmazás – A nemzeti jog alkalmazásának hiánya – A lojális együttműködés elvének megsértése – Az indokolás ellentmondásossága – Hatáskörtúllépés.
A jogalap hat részből áll, amelyek a következő kérdésekre vonatkoznak:
A) |
A „szóban forgó egyesülést megelőzően” a Fin. Prog. Italiával kötött részényesi megállapodás útján a Fininvest és Silvio Berlusconi által a Banca Mediolanum felett gyakorolt közös ellenőrzés megállapítása: a következmények helytelen értékelése; |
B) |
Silvio Berlusconinak a Banca Mediolanumban való befolyásoló részesedés megszerzésével kapcsolatos jogállása: a Banca d’Italia 2014. október 7-i határozata – „egyesülés” – „a Consiglio di Stato (államtanács) 2016. március 3-i ítélete” sorendjének helytelen rekonstruálása; a tények elferdítése és nyilvánvalóan téves jogalkalmazás; |
C) |
A Törvényszék saját indokolásával váltotta fel a megtámadott jogi aktus kibocsátójának indokolását: az EUMSZ 263. cikk és az EUMSZ 264. cikk megsértése; |
D) |
A befolyásoló részesedésszerzés új uniós jogi fogalma: a nemzeti jog alkalmazásának mellőzése; |
E) |
Az uniós jog által nem szabályozott normatív tényállás Törvényszék általi létrehozása; |
F) |
A közvetett befolyásoló részesedés és a közvetlen befolyásoló részesedés közötti különbségtétel: a 2013/36/EU irányelv 22. cikkének és az egységes banktörvény 22. cikkének megsértése. |
Második jogalap: Téves jogalkalmazás a 2013/36/EU irányelv (1) jogszerűségének megállapítását illetően – A jogi aktusok visszaható hatályának tilalmára vonatkozó alapelv megsértése és a jogbiztonság általános elvének megsértése – Nyilvánvaló indokolási ellentmondás
Harmadik jogalap: Téves jogalkalmazás – A jogerő elvének és a jogbiztonság általános elvének megsértése – A hatékony bírói jogvédelemhez való jog megsértése (a kilencedik jogalapra való utalás) – Az indokolás hiánya
Negyedik jogalap: a 2013/36/EU irányelvet átültető nemzeti szabályozás alkalmazása során elkövetett téves jogalkalmazás – A jogbiztonság elvének megsértése – Az eljárás során felmerült olyan meghatározó tény (rehabilitáció) figyelmen kívül hagyása, amely automatikusan meghatározza a jóhírnévnek az átültető nemzeti jogszabály értelmében vett újbóli megszerzését.
A jogalap négy részből áll, amelyek a következő kérdésekre vonatkoznak:
A) |
A 2013/36/EU irányelv 23. cikke (1) bekezdése nemzeti jogba történő átültetésének elmulasztása, valamint a 144/1998. sz. miniszteri rendelet jogellenessége; |
B) |
A 2013/36/EU irányelv 23. cikkének (4) bekezdésében előírt (az engedélyezéshez benyújtandó dokumentumokról szóló) lista közzétételének elmulasztása; |
C) |
A 2008. évi iránymutatások érvényesíthetetlensége; |
D) |
A Silvio Berlusconi által elért rehabilitációs intézkedés: Az eljárás során felmerült olyan meghatározó tény figyelmen kívül hagyása, amely automatikusan meghatározza a jóhírnévnek az átültető nemzeti jogszabály értelmében vett újbóli megszerzését. |
Ötödik jogalap: A 2013/36/EU irányelv 23. cikkének értelmezése során, a nemzeti jog értelmében vett jóhírnév elvesztése esetén a részesedést szerezni kívánó személy lehetséges befolyására vonatkozó követelmény relevanciájával kapcsolatban elkövetett téves jogalkalmazás.
Hatodik jogalap: Az arányosság elvének a 2013/36/EU irányelv alkalmazása során az átültető nemzeti jogszabályból eredő állítólagos automatizmus tekintetében fennálló relevanciájával kapcsolatos téves jogalkalmazás – Az automatizmus tilalma – Az indokolás hiánya vagy elégtelensége
Hetedik jogalap: Az 1024/2013/EU rendelet (2) 22. cikke (2) bekezdésének és a 468/2014/EU rendelet (3) 32. cikke (1) és (5) bekezdésének értelmezése és alkalmazása során elkövetett téves jogalkalmazás – Az alkalmazandó nemzeti jog megsértése – A Charta 41. és 47. cikkének megsértése – Nyilvánvalóan logikátlan és ellentmondásos indokolás
Nyolcadik jogalap: A 468/2014/EU rendelet 31. cikkének (3) bekezdésében az észrevételek benyújtására vonatkozóan előírt rövid határidő (3 nap) jogellenessége – A Charta 41. cikkének és a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból levezethető megfelelő általános jogelveknek a megsértése – Az indokolás ellentmondásossága és nyilvánvaló logikátlansága – A határidő észszerűségére és arányosságára vonatkozó kritériumok megsértése, valamint az e tekintetben a Törvényszéket megillető hatáskör gyakorlásának elmulasztása
Kilencedik jogalap: A Törvényszék eljárási szabályzata 84. cikkének a Bíróság 2018. december 19-i ítéletét követően előterjesztett új jogalapokkal kapcsolatban történő alkalmazása során elkövetett téves jogalkalmazás – Nyilvánvaló értékelési hiba az „új jogi elem” fennállásával kapcsolatban, az indokolás hiányossága és nyilvánvaló logikátlansága – A hatékony bírói jogvédelem elvének és a Charta 47. cikkének megsértése – Az új jogalapok hivatalból történő vizsgálatának elmulasztására vonatkozó indokolási kötelezettség megsértése
Tizedik jogalap: A szociális szolgálat által felügyelt próbára bocsátás eredményes befejezésére vonatkozó jogalap elfogadhatóságával kapcsolatos nyilvánvaló értékelési hiba – Az indokolás nyilvánvaló logikátlansága – A nemzeti jog megsértése – A Törvényszék eljárási szabályzata 84. cikkének megsértése. – A hatékony bírói jogvédelem elvének és a Charta 47. cikkének megsértése – A jogalap hivatalból történő vizsgálatának elmulasztására vonatkozó indokolási kötelezettség megsértése
Tizenegyedik jogalap: A Törvényszék eljárási szabályzata 85. cikke (3) bekezdésének az új bizonyítékok elfogadhatatlansága tekintetében történő megsértése – A késedelem igazolására vonatkozó indokolás hiánya vagy elégtelensége – A Bíróság előtti fellebbezésekre vonatkozó iratoknak, a Bíróság 2018. december 19-i ítéletének és a Sezioni Unite della Corte di Cassazione (a semmítőszék egyesített tanácsa) 10355/2021. sz. határozatának a határozathozatal szempontjából fennálló relevanciájával kapcsolatban elkövetett nyilvánvaló értékelési hiba – Az új jogalapok elfogadhatósága szempontjából döntő jelentőségű dokumentum vizsgálatának elmulasztása – A védelemhez való jog és különösen a Charta 47. cikkének megsértése
(1) A hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2013. L 176., 338. o.; helyesbítések: HL 2013. L 208., 73. o.; HL 2017. L 20., 1. o.).
(2) Az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendelet (HL 2013. L 287., 63. o.).
(3) Az Egységes Felügyeleti Mechanizmuson belül az Európai Központi Bank és az illetékes nemzeti hatóságok, valamint a kijelölt nemzeti hatóságok közötti együttműködési keretrendszer létrehozásáról szóló, 2014. április 16-i 468/2014/EU európai központi banki rendelet (SSM-keretrendelet) (HL 2014. L 141., 1. o.).