EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Qualified majority voting and the ordinary legislative procedure
A minősített többségi szavazás és a rendes jogalkotási eljárás
A minősített többségi szavazás és a rendes jogalkotási eljárás
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke
A minősített többségi szavazás hatálya alá tartozó új szakpolitikai területek
A Tanácson belül a minősített többségi szavazás jelenleg a szavazás leggyakoribb formája, a legtöbb határozathozatal ily módon történik. A Lisszaboni Szerződéssel az egyhangúságot számos új területen felváltja a minősített többség, e területek nevezetesen a következők:
Az egyhangúság azonban továbbra is főszabályként alkalmazandó a következő érzékeny területeken:
Ezen túlmenően az újabb országok EU-hoz való csatlakozásához, valamint a szerződések módosításához is valamennyi uniós ország hozzájárulására van szükség.
A rendes jogalkotási eljárás fokozottabb alkalmazása
A Lisszaboni Szerződés további 40 jogalappal (olyan szakpolitikai területekkel, amelyek jogalapját a szerződés cikkei képezik) egészíti ki a – korábban együttdöntési eljárásként ismert – rendes jogalkotási eljárás alkalmazási körét különösen az igazságszolgáltatás, a szabadság és a biztonság, továbbá a mezőgazdaság területén. Ez az eljárás vonatkozik jelenleg a legtöbb olyan területre, amelyek során az EU Tanácsa minősített többséggel határoz.
Módosítások
A minősített többség hatálya tekintetében is bizonyos módosítások történtek, különösen a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén (az EUMSZ 82. és 83. cikke), valamint a migráns munkavállalók szociális védelme tekintetében (az EUMSZ 48. cikke).
A Lisszaboni Szerződés ezeken a területeken a vészfék-klauzulát vezeti be, amely lehetővé teszi a rendes jogalkotási eljárástól való eltérést, amennyiben valamely ország úgy ítéli meg, hogy a szociális biztonsági rendszerének vagy büntető igazságszolgáltatási rendszerének alapvető elveit az esetlegesen elfogadásra kerülő jogszabály veszélyezteti.
A Lisszaboni Szerződés továbbá bevezette az áthidaló klauzulát (passerelle klauzulát), amely egy adott területet érintő jogalkotási aktus tekintetében az egyhangú szavazás helyett a minősített többségi szavazással történő „elfogadást” teszi lehetővé.
További információk:
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés egységes szerkezetbe foglalt változata – Hatodik rész – Intézményi és pénzügyi rendelkezések – I. cím – Intézményi rendelkezések – 2. fejezet – Az Unió jogi aktusai, az elfogadásukra vonatkozó eljárások és egyéb rendelkezések – 2. szakasz – A jogi aktusok elfogadására vonatkozó eljárások és egyéb rendelkezés – 294. cikk (az EKSz. korábbi 251. cikke) (HL C 202., 2016.6.7., 173–175. o.)
Az Európai Unióról szóló szerződés egységes szerkezetbe foglalt változata – Harmadik rész: Az Unió belső politikái és tevékenységei – IV. cím: A személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása – 1. fejezet: Munkavállalók – 48. cikk (az EKSz. korábbi 42. cikke) (HL C 202., 2016.6.7., 67. o.)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés egységes szerkezetbe foglalt változata – Harmadik rész – Az Unió belső politikái és tevékenységei – V. cím – A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség – 4. fejezet – Igazságügyi együttműködés büntetőügyekben – 82. cikk (az EUSz. korábbi 31. cikke) (HL C 202., 2016.6.7., 79–80. o.)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés egységes szerkezetbe foglalt változata – Harmadik rész – Az Unió belső politikái és tevékenységei – V. cím – A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség – 4. fejezet – Igazságügyi együttműködés büntetőügyekben – 83. cikk (az EUSz. korábbi 31. cikke) (HL C 202., 2016.6.7., 80–81. o.)
utolsó frissítés 20.03.2024