EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32005R0092
Commission Regulation (EC) No 92/2005 of 19 January 2005 implementing Regulation (EC) No 1774/2002 of the European Parliament and of the Council as regards means of disposal or uses of animal by-products and amending its Annex VI as regards biogas transformation and processing of rendered fatsText with EEA relevance
A Bizottság 92/2005/EK rendelete (2005. január 19.) az 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet állati melléktermékek ártalmatlanítása és felhasználásai tekintetében történő végrehajtásáról, valamint VI. mellékletének a kiolvasztott zsírok biogázzá történő átalakítása és feldolgozása tekintetében történő módosításárólEGT vonatkozású szöveg
A Bizottság 92/2005/EK rendelete (2005. január 19.) az 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet állati melléktermékek ártalmatlanítása és felhasználásai tekintetében történő végrehajtásáról, valamint VI. mellékletének a kiolvasztott zsírok biogázzá történő átalakítása és feldolgozása tekintetében történő módosításárólEGT vonatkozású szöveg
HL L 19., 2005.1.21, p. 27–33
(ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV) A dokumentum különkiadás(ok)ban jelent meg.
(BG, RO)
HL L 275M., 2006.10.6, p. 67–73
(MT)
No longer in force, Date of end of validity: 03/03/2011; hatályon kívül helyezte: 32011R0142
21.1.2005 |
HU |
Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
L 19/27 |
A BIZOTTSÁG 92/2005/EK RENDELETE
(2005. január 19.)
az 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet állati melléktermékek ártalmatlanítása és felhasználásai tekintetében történő végrehajtásáról, valamint VI. mellékletének a kiolvasztott zsírok biogázzá történő átalakítása és feldolgozása tekintetében történő módosításáról
(EGT vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
tekintettel a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról szóló, 2002. október 3-i 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (2) bekezdésének e), 5. cikke (2) bekezdésének g), 6. cikke (2) bekezdésének i) pontjára és 32. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1) |
Az 1774/2002/EK rendelet szabályokat ír elő az állati melléktermékek ártalmatlanításának és felhasználásainak eszközeiről. Rendelkezik továbbá az állati melléktermékek további ártalmatlanítási vagy felhasználási lehetőségeiről, amelyeket a megfelelő tudományos bizottsággal folytatott konzultációt követően engedélyeznek. |
(2) |
A Tudományos Operatív Bizottság (TOB) 2003. április 10-én és 2003. április 11-én véleményt adott ki az állati melléktermékek biztonságos kezelésének és ártalmatlanításának hat alternatív feldolgozási módszeréről. E vélemény szerint öt folyamat tekinthető biztonságosnak a 2. és 3. kategóriába tartozó anyagok bizonyos körülmények között történő ártalmatlanítása és/vagy felhasználása tekintetében. |
(3) |
A TOB 2003. április 10-én és 2003. április 11-én végleges véleményt és jelentést adott ki az állati hulladék magas hőmérsékletű és magas nyomású alkalikus hidrolízissel történő kezeléséről, és útmutatást nyújtott az alkalikus hidrolízis felhasználásának lehetőségeiről, valamint annak kockázatairól az 1., 2. és 3. kategóriába tartozó anyagok ártalmatlanítása tekintetében. |
(4) |
Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (EFSA) 2003. november 26-án és 2003. november 27-én véleményt adott ki a magas nyomású hidrolízis biogáz (HPHB) folyamatáról, és iránymutatással szolgált e folyamat felhasználásának lehetőségeiről, valamint az 1. kategóriába tartozó anyagok ártalmatlanításának kockázatairól. |
(5) |
Ennek következtében, a TOB véleményeivel összhangban az állati melléktermékek ártalmatlanításának és/vagy felhasználásának alternatíváiként öt folyamat engedélyezhető, az 1774/2002/EK rendeletben már meghatározott folyamatok mellett. Meg kell állapítani e folyamatok alkalmazásának feltételeit is. |
(6) |
A Bizottság a folyamatok engedélyezésére jelentkezők közül felkért néhányat, hogy további információt bocsássanak rendelkezésére az 1. kategóriába tartozó anyagok kezelési és ártalmatlanítási folyamatainak biztonsága tekintetében. A fenti információt – annak rendje és módja szerint – értékelés céljából továbbítják az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóságnak. |
(7) |
A fenti értékelésre várva és a jelenlegi TOB-véleményeket szem előtt tartva – melyek szerint a faggyú a TSE szempontjából biztonságos, különösen, ha azt nyomás alatt főzik és az oldhatatlan szennyeződések eltávolítása céljából szűrik – az állati zsírt biodízelbe feldolgozó folyamatok egyikét szigorú körülmények között engedélyezni kell az 1. kategóriába tartozó anyagok többségének – a legveszélyesebbek kivételével – kezelésére és ártalmatlanítására is. Ez utóbbi esetben tisztázni kell, hogy a kezelés és ártalmatlanítás bioenergia felszabadításával járhat együtt. |
(8) |
Az ilyen alternatív módszerek engedélyezése és működése nem sértheti az egyéb alkalmazandó EU-jogszabályokat, különösen a környezetvédelemmel kapcsolatos jogszabályokat, így az e rendeletben megállapított működési feltételeket, adott esetben a hulladékok égetéséről szóló, 2000. december 4-i 2000/76/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 6. cikke (4) bekezdése szerint kell végrehajtani. |
(9) |
Az 1. kategóriába tartozó állati melléktermékek kezelésére engedélyezett folyamatokra és a feldolgozási paraméterek rendszeres ellenőrzését kiegészítő felügyelő intézkedésként, a folyamat hatékonyságát, valamint az állat- és közegészségügy tekintetében való biztonságosságát a folyamat végrehajtását követő első két évben valamennyi érintett tagállamban egy kísérleti üzemben történő teszteléssel kell bebizonyítani az illetékes hatóság előtt. |
(10) |
Az 1774/2002/EK rendelet VI. mellékletének II. és III. fejezetét az 1. kategóriába tartozó állati melléktermékek feldolgozásának engedélyezése következtében módosítani kell. |
(11) |
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1. kategóriába tartozó anyagok kezelése és ártalmatlanítása
(1) Az alkalikus hidrolízis I. melléklet szerint meghatározott, illetve a magas nyomású hidrolízis biogáz III. melléklet szerint meghatározott folyamatait jóváhagyják, és azokat az illetékes hatóság engedélyezheti az 1. kategóriába tartozó anyagok kezelése és ártalmatlanítása céljából.
(2) A biodízel-előállítás IV. mellékletben meghatározott folyamatát jóváhagyják és azt az illetékes hatóság engedélyezheti az 1. kategóriába tartozó anyagok kezelése és ártalmatlanítása céljából, kivéve az 1774/2002/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. és ii. alpontjában említett anyagok esetében.
A 4. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában említett, állati eredetű anyagokat viszont ezen eljárásra csak akkor lehet felhasználni, ha:
a) |
az állatok életkora levágásuk időpontjában még nem érte el a 24 hónapot; vagy |
b) |
az állatokon fertőző szivacsos agyvelőbántalom (TSE) kimutatása céljából laboratóriumi tesztet végeztek el a 999/2001/EK rendeletnek megfelelően (3), melynek eredménye negatív lett. |
Az illetékes hatóság az 1. kategóriába tartozó feldolgozott állati zsír kezelésére és ártalmatlanítására is engedélyezheti e folyamatot.
2. cikk
A 2. vagy 3. kategóriába tartozó anyagok kezelése és felhasználása, illetve ártalmatlanítása
Az alkalikus hidrolízis, a magas nyomású, magas hőmérsékletű hidrolízis, magas nyomású hidrolízis biogáz, biodízel-előállítás és Brookes gázosítás sorrendben az I–V. mellékletekben meghatározott folyamatait jóváhagyják, és azokat az illetékes hatóság engedélyezheti a 2. vagy 3. kategóriába tartozó anyagok kezelésére vagy ártalmatlanítására.
3. cikk
Az I–V. mellékletben meghatározott eljárások végrehajtásának feltételei
Amint a folyamatokat engedélyezik, az illetékes hatóság jóváhagyja az I–V. mellékletben leírt folyamatok egyikét alkalmazó üzemeket, amennyiben azok megfelelnek a vonatkozó mellékletben foglalt technikai kikötéseknek és paramétereknek, valamint az 1774/2002/EK rendeletben megállapított feltételeknek, kivéve az említett rendeletben más folyamatokra megállapított technikai kikötéseket és paramétereket. E célból az üzemért felelős személynek bizonyítania kell az illetékes hatóság előtt, hogy a vonatkozó mellékletben megállapított valamennyi technikai kikötést és paramétert betartják.
4. cikk
A kapott anyag jelölése, valamint további felhasználása vagy ártalmatlanítása
(1) A kapott anyagokat az 1774/2002/EK rendelet VI. melléklete I. fejezetének 8. pontjával összhangban tartós módon és – amennyiben ez technikailag megoldható – szagosítással kell megjelölni.
Abban az esetben viszont, ha a feldolgozás alatt álló melléktermékek kizárólag a 3. kategóriába tartoznak, és ha a kapott anyagokat nem hulladékként történő ártalmatlanításra szánták, nem szükséges ilyen jelölés.
(2) Az 1. kategóriába tartozó anyagok kezeléséből kapott anyagokat hulladékként az alábbi módszerekkel ártalmatlanítják:
a) |
égetéssel vagy együtt égetéssel, a hulladékok égetéséről szóló, 2000/76/EK irányelv rendelkezéseinek megfelelően; |
b) |
elföldeléssel a hulladéklerakókról szóló, 1999/31/EK irányelv (4) alapján engedélyezett hulladéklerakóban; vagy |
c) |
egy biogázüzemben történő további feldolgozással és az emésztőtraktus-maradványok a) vagy b) pontban említett ártalmatlanításával. |
(3) A 2. vagy 3. kategóriába tartozó anyagok kezeléséből kapott anyagokat:
a) |
a (2) bekezdésben meghatározottak szerint hulladékként kell ártalmatlanítani; |
b) |
az 1774/2002/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontjában említett felhasználásokra zsírszármazékká kell továbbfeldolgozni az 1–5. feldolgozási módszerek előzetes alkalmazása nélkül; vagy |
c) |
az 1774/2002/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdése c) pontjának i., ii. és iii. alpontjai szerint közvetlenül kell felhasználni, feldolgozni vagy ártalmatlanítani, az 1. feldolgozási módszer előzetes alkalmazása nélkül. |
(4) Az előállítási folyamatból származó bármilyen hulladékot, mint például iszap, a szűrőben fennmaradt anyagok, hamu és emésztőtraktus-maradványok, a (2) bekezdés a) vagy b) pontja szerint kell ártalmatlanítani.
5. cikk
A kezdeti végrehajtás megerősített felügyelete
(1) Az alábbi folyamatok végrehajtásának első két évében valamennyi tagállamban az alábbi rendelkezések alkalmazandóak az 1774/2002/EK rendelet 4. cikkében említett állati melléktermékek kezelésére:
a) |
az I. mellékletben meghatározott alkalikus hidrolízis; |
b) |
a III. mellékletben meghatározott magas nyomású hidrolízis biogáz; és |
c) |
a IV. mellékletben meghatározott biodízel-előállítás. |
(2) A folyamat üzemeltetőjének vagy ellátójának valamennyi tagállamban ki kell jelölnie egy kísérleti üzemet, ahol legalább évente teszteket végeznek a folyamat állat- és közegészségügy szempontjából való hatékonyságának újbóli megerősítése céljából.
(3) Az illetékes hatóság gondoskodik arról, hogy:
a) |
a kísérleti üzemben a kezelési lépések folyamán kapott anyagokat (például folyékony és szilárd maradékanyagok, illetve a folyamat során keletkezett bármilyen gáz) megfelelő tesztek alkalmazásával vizsgálják; és |
b) |
a kísérleti üzem hivatalos ellenőrzése magában foglalja az üzem havi felülvizsgálatát, illetve az alkalmazott feldolgozási paraméterek és körülmények ellenőrzését. |
Mindkét év végén az illetékes hatóság jelentést tesz a Bizottságnak a felügyelet eredményeiről és a gyakorlatban felmerülő bármilyen működési nehézségről.
6. cikk
Az 1774/2002/EK rendelet VI. mellékletének módosítása
Az 1774/2002/EK rendelet VI. mellékletének II. és III. fejezete a következőképpen módosul:
1. |
A II. fejezet B. pontjában a 4. alpont az alábbi mondattal egészül ki: „Az 1. kategóriába tartozó anyagok feldolgozásából kapott anyagokat viszont biogázüzemben alakíthatják át, feltéve hogy a feldolgozást a 4. cikk (2) bekezdésének e) pontjával összhangban engedélyezett alternatív módszer alapján végezték el, valamint – eltérő rendelkezés hiányában – a biogáz-előállítás a fenti alternatív módszer része, és a kapott anyagot az alternatív módszerre meghatározott feltéteknek megfelelően ártalmatlanítják.” |
2. |
A III. fejezet utolsó része az alábbi mondattal egészül ki: „Egyéb folyamatokat lehet viszont alkalmazni az 1. kategóriába tartozó anyagból származó állati zsírok további feldolgozására, feltéve hogy e folyamatokat a 4. cikk (2) bekezdésének e) pontjával összhangban alternatív módszerként engedélyezték.” |
7. cikk
Hatálybalépés és alkalmazhatóság
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet legkésőbb 2005. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2005. január 19-én.
a Bizottság részéről
Markos KYPRIANOU
a Bizottság tagja
(1) HL L 273., 2002.10.10., 1. o. A legutóbb a 668/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 112., 2004.4.19., 1. o.) módosított rendelet.
(2) HL L 332., 2000.12.28., 91. o.
(3) HL L 147., 2001.5.31., 1. o.
(4) HL L 182., 1999.7.16., 1. o.
I. MELLÉKLET
ALKALIKUS HIDROLÍZIS ELJÁRÁS
1. |
Az alkalikus hidrolízis folyamat az állati melléktermék alábbi körülmények között történő kezelését jelenti:
|
2. |
Az állati melléktermékeket ötvözött acél tárolóedénybe helyezik. Az alkália kimért mennyiségét szilárd formában vagy az (1) bekezdés a) pontjában említett oldatként adják hozzá. Az edényt lezárják és tartalmát az (1) bekezdés b) pontja szerint hevítik. Az állandó szivattyúzás által előidézett fizikai energia folyamatosan körforgásba hozza az edényben lévő folyékony anyagot, és ezáltal segíti a lebontási folyamatot addig, míg a szövetek feloszlanak, illetve a csontok és fogak meglágyulnak. |
3. |
A fent leírt kezelést követően a kapott anyagokat egy biogázüzemben dolgozhatják fel, feltéve hogy
|
II. MELLÉKLET
A MAGAS NYOMÁSÚ, MAGAS HŐMÉRSÉKLETŰ HIDROLÍZIS FOLYAMATA
1. |
A magas nyomású magas hőmérsékletű hidrolízis folyamat az állati melléktermékek alábbi körülmények között történő kezelését jelenti:
|
2. |
A technológia alapja egy magas nyomáson és magas hőmérsékleten működő gőzreaktor. E magas nyomáson és hőmérsékleten következik be a hidrolízis jelensége, mely a szerves anyag hosszú láncmolekuláit kisebb egységekre bontja fel. Az állati melléktermékeket, beleértve az egészben lévő állati tetemeket is, egy tárolóba („biolitikus reaktor”) helyezik. Az edényt lezárják és tartalmát az (1) bekezdés a) pontja szerint hevítik. A víztelenítési ciklusban a gőzvizet összesűrítik, így az egyéb célokra használható vagy félretehető. Egy reaktor esetében valamennyi ciklus körülbelül négy óráig tart. |
III. MELLÉKLET
MAGAS NYOMÁSÚ HIDROLÍZIS BIOGÁZ FOLYAMAT
1. |
A magas nyomású hidrolízis biogáz folyamat az állati melléktermékek alábbi körülmények között történő kezelését jelenti:
|
2. |
Az 1. kategóriába tartozó állati melléktermékek kezelése esetében
|
3. |
A folyamatot az 1. feldolgozási módszert alkalmazó hagyományos kiolvasztóból származó anyagok feldolgozására tervezték. Ezt az anyagot az (1) bekezdés b) pontjának megfelelően kezelik, majd vízzel összekeverik és biogázerjesztésre bocsátják. |
IV. MELLÉKLET
BIODÍZEL-ELŐÁLLÍTÁSI ELJÁRÁS
1. |
A biodízel-előállítás az állati melléktermékek (állati zsír) zsírfrakció alábbi körülmények között történő kezelése:
|
2. |
Az állati zsírt zsírsav-metil-észterekből álló biodízel előállítására dolgozzák fel. Ez a zsír észterezésével vagy átészterezésével érhető el. A termékek ezt követő finomítása, beleértve a vákuumdesztillációt, biodízelt eredményez, melyet tüzelőanyagként használnak. |
V. MELLÉKLET
BROOKES GÁZOSÍTÁSI ELJÁRÁS
1. |
A Brookes gázosítási eljárás az állati melléktermékek alábbi körülmények között történő kezelését jelenti:
|
2. |
A folyamat magas hőmérsékletű többletoxigénnel történő égést alkalmaz a szerves anyag CO2-vé, NO2-vé és H2O-vá történő oxidáláshoz. Az állati melléktermékekre körülbelül 24 órás tartózkodási idővel meghosszabbított szakaszos folyamatot alkalmaznak. A hő egy természetes gázzal fűtött, az elsődleges kamra (ahová a feldolgozandó szövetet helyezik) alatt elhelyezkedő másodlagos kamrából érkezik. Az égési folyamat eredményeként keletkezett gázok a másodlagos kamrába érkeznek, ahol tovább oxidálódnak. A gázgőz minimális tartózkodási ideje 950 °C-os ajánlott hőmérsékleten két másodperc. Ezt követően a gázok egy „barometrikus áramlásszabályzón” haladnak át, ahol környező levegővel elegyednek. |
3. |
Az állati melléktermékektől eltérő termékek gázosítása nem engedélyezett. |