This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 31988L0195
Commission Directive 88/195/EEC of 24 March 1988 adapting to technical progress Council Directive 80/1269/EEC on the approximation of the laws of the Member States relating to the engine power of motor vehicles
A Bizottság irányelve (1988. március 24.) a gépjárművek motorteljesítményére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 80/1269/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról
A Bizottság irányelve (1988. március 24.) a gépjárművek motorteljesítményére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 80/1269/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról
HL L 92., 1988.4.9, p. 50–59
(ES, DA, DE, EL, EN, FR, IT, NL, PT) A dokumentum különkiadás(ok)ban jelent meg.
(FI, SV, CS, ET, LV, LT, HU, MT, PL, SK, SL, BG, RO, HR)
No longer in force, Date of end of validity: 30/12/2013; közvetve hatályon kívül helyezte: 32009R0595
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Modifies | 31980L1269 | módosítás | melléklet 2 | 30/03/1988 | |
Modifies | 31980L1269 | helyettesítés | melléklet 1 | 30/03/1988 |
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Corrected by | 31988L0195R(01) | ||||
Implicitly repealed by | 32009R0595 | 31/12/2013 |
Hivatalos Lap L 092 , 09/04/1988 o. 0050 - 0059
finn különkiadás fejezet 13 kötet 17 o. 0048
svéd különkiadás fejezet 13 kötet 17 o. 0048
A Bizottság irányelve (1988. március 24.) a gépjárművek motorteljesítményére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 80/1269/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról (88/195/EGK) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó Szerződésre, tekintettel a gépjárművek motorteljesítményére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1980. december 16-i 80/1269/EGK tanácsi irányelvre [1] és különösen annak 3. cikkére, mivel a szerzett tapasztalatokat és a jelenlegi fejlődési szintet tekintetbe véve most már célszerű a 80/1269/EGK irányelvben megállapított vizsgálati eljárásokat úgy alakítani, hogy azok pontosabb eredményeket szolgáltassanak, és azokat az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságában és a Nemzetközi Szabványügyi Szervezetben (ISO) elért legújabb fejlesztésekhez igazítani; mivel az ezen irányelvben foglalt rendelkezések összhangban vannak a gépjárművekről szóló irányelveknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményével, ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 1. cikk A 80/1269/EGK irányelv I. és II. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul. 2. cikk (1) 1988. április 1-jétől motorteljesítménnyel kapcsolatos okokból a tagállamok - egy gépjárműtípusra vonatkozóan nem tagadhatják meg az EGK-típusjóváhagyás megadását vagy a 70/156/EGK tanácsi irányelv [2] 10. cikke (1) bekezdésének utolsó francia bekezdésében előírt bizonyítvány másolatának kiállítását, illetve a nemzeti típusjóváhagyás megadását, és - nem tilthatják meg a járművek forgalomba helyezését, ha ezeknek a járműtípusoknak vagy ezeknek a járműveknek a motorteljesítményét a legutóbb ezen irányelvvel módosított 80/1269/EGK irányelv szerint állapították meg. (2) 1988. október 1-jétől a tagállamok - nem állíthatják ki többé a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (l) bekezdésének utolsó francia bekezdésében előírt bizonyítványt egy olyan járműtípusra, amelynek motorteljesítményét nem a legutóbb az ezen irányelvvel módosított 80/1269/EGK irányelv szerint állapították meg, és - megtagadhatják a nemzeti típusjóváhagyást egy olyan járműtípusra, amelynek motorteljesítményét nem a legutóbb az ezen irányelvvel módosított 80/1269/EGK irányelv szerint állapították meg. (3) 1992. október 1-jétől a tagállamok megtilthatják az olyan járművek forgalomba hozatalát, amelyeknek motorteljesítményét nem a legutóbb az ezen irányelvvel módosított 80/1269/EGK irányelv szerint állapították meg. 3. cikk A tagállamok hatályba léptetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1988. április 1-je előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. 4. cikk Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. Kelt Brüsszelben, 1988. március 24-én. a Bizottság részéről Cockfield alelnök [1] HL L 375., 1980.12.31., 46. o. [2] HL L 42., 1970.2.23., 1. o. -------------------------------------------------- MELLÉKLET A 80/1269 EGK irányelv I. melléklete helyébe a következő szöveg lép: I. MELLÉKLET A MOTORTELJESÍTMÉNY MEGÁLLAPÍTÁSA 1. EGK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁS 1.1. Az EGK-típusjóváhagyási kérelem Egy gépjárműtípusra vonatkozó EGK-típusjóváhagyás kiadása iránti kérelmet a motorteljesítmény tekintetében a jármű gyártójának vagy meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania. 1.1.1. A kérelemhez három példányban a következő okiratokat és adatokat kell csatolni: 1.1.1.1. szabályszerűen kitöltött adatközlő lap; 1.1.1.2. az 1. vagy 2. függelékben megkövetelt adatok. 1.1.2. Ha a vizsgálatokat a típus-jóváhagyási vizsgálatokért felelős műszaki szolgálat maga folytatja le, akkor részére a jóváhagyandó járműtípus egy jellemző járművét kell rendelkezésre bocsátani. 1.2. Dokumentáció Amennyiben a kérelem megfelel az 1.1. pontnak, akkor az illetékes hatóság kiállítja a II. melléklet által megadott minta szerinti okiratot. Ennek az okiratnak a kiállításához azon tagállam illetékes hatósága, amely az EGK-típusjóváhagyási vizsgálatokért felelős, felhasználhatja azt a jelentést, amelyet az ezen irányelv előírásai szerint egy jóváhagyott vagy elismert laboratórium állított ki. 2. HATÁLY 2.1. Ez a módszer a 70/156/EGK irányelv I. melléklete szerint az M- és N-kategóriájú gépjárművek hajtására használt, és a következő típusok egyikéhez tartozó belsőégésű motorokra vonatkozik: 2.1.1. belsőégésű dugattyús motorok (külső gyújtással vagy sűrítéses gyújtással), a szabaddugattyús motorok kivételével; 2.1.2. forgódugattyús motorok. 2.2. A módszert mind a szívó motorokra, mind a feltöltött motorokra alkalmazni kell. 3. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK Ennek az irányelvnek az alkalmazásában: 3.1. "Hasznos teljesítmény": az a teljesítmény, amelyet próbapadon, megfelelő fordulatszám mellett a forgattyús tengely vagy az annak megfelelő alkatrész végén mérnek az 1. táblázatban feltüntetett segédberendezésekkel felszerelt motoron. Ha a teljesítménymérést csak a motorra felszerelt sebességváltóval együttesen lehet lefolytatni, akkor számításba kell venni a sebességváltó hatásfokát. 3.2. "Névleges teljesítmény": a motor teljes terhelés mellett mért legnagyobb hasznos teljesítménye. 3.3. "Sorozatszerű felszerelés": egy bizonyos alkalmazásra a gyártó által meghatározott felszerelés. 4. TELJES TERHELÉS MELLETT VÉGZETT TELJESÍTMÉNYMÉRÉSEK PONTOSSÁGA 4.1. Forgatónyomaték: a mért forgatónyomaték ± 1 %-a [1]. 4.2. Fordulatszám: A mérési pontosságnak ± 0,5 %-nak kell lennie. A motor fordulatát lehetőleg automatikusan szinkronizált fordulatmérő és kronométer (vagy fordulatszámláló) segítségével kell mérni. 4.3. Tüzelőanyag-fogyasztás: a mért fogyasztás ± 1 %-a. 4.4. Tüzelőanyag-hőmérséklet: ±2 K. 4.5. A motor beszívott levegőjének hőmérséklete: ±2 K. 4.6. A légköri nyomás: ±100 Pa. 4.7. Nyomás a szívóvezetékben: ±50 Pa (lásd az l. táblázat 1a. megjegyzését). 4.8. A kipufogógáz ellennyomása a jármű kipufogócsövében: ± 200 Pa (lásd az 1. táblázat 1b. megjegyzését). 5. VIZSGÁLAT A MOTOR HASZNOS TELJESÍTMÉNYÉNEK MEGÁLLAPÍTÁSÁRA 5.1. Segédberendezések 5.1.1. A vizsgálathoz felszerelendő segédberendezések Azokat a segédberendezéseket, amelyek a motor üzemeltetése számára a tervezett alkalmazási célhoz szükségesek (és az 1. táblázatban vannak felsorolva), a vizsgálatnál lehetőleg ugyanabban a helyzetben kell a próbapadon elrendezni, mint a tervezett alkalmazási célnál. 5.1.2. A vizsgálathoz leszerelendő segédberendezések Bizonyos, kizárólag a jármű üzemeltetéséhez szükséges, és adott esetben a motorra szerelt segédberendezéseket a vizsgálatokhoz le kell szerelni. Az alábbi, nem kimerítő jegyzék erre tartalmaz példákat: - a fékberendezés légsűrítője, - a kormánymű rásegítő-berendezésének szivattyúja, - a kerékfelfüggesztés szivattyúja, - a légkondicionáló berendezés. A le nem szerelhető felszerelések esetén az azok által felvett üresjárati teljesítményt meg lehet határozni, és hozzá lehet adni a mért teljesítményhez. I. TÁBLÁZAT A motor hasznos teljesítményének megállapítására irányuló vizsgálathoz szükséges segédberendezések Sor | Segédberendezések | A hasznos teljesítmény vizsgálatánál használandó | 1. | Szívórendszer | | Szívócsővezeték | Ha sorozatszerű – igen | Légszűrő | Szívászaj-csökkentő | Forgattyúház-szellőztető | Fordulatszám-határoló | 2. | A szívócsővezeték levegő-előmelegítője | Ha sorozatszerű – igen (a lehető legkedvezőbb állásában kell működtetni) | 3. | Kipufogórendszer | | Kipufogógáz-szűrő | Ha sorozatszerű – igen | Kipufogó-gyűjtőcső | Kipufogócsövek | Hangtompító | Végcső | Kipufogófék | Feltöltő | 4. | Tüzelőanyag–szivattyú | Ha sorozatszerű – igen | 5. | Porlasztó | | Elektromos vezérlőrendszer, áramlásmérő stb.(ha van) | Ha sorozatszerű – igen | Nyomáscsökkentő | Gázmotorok számára | Elgőzölögtető | Keverő berendezések | 6. | Tüzelőanyag-befecskendezés (benzin és dízel tüzelőanyag) | | Előszűrő | Ha sorozatszerű – igen | Szűrő | Szivattyú | Nagynyomású vezeték | Befecskendező fúvóka | Levegőszelep (ha van) | Elektronikus vezérlőrendszer, áramlásmérő stb. (ha van) | Regulátor/szabályzó | Légköri terheléskorlátozó | 7. | Folyadékhűtés | | Motorházfedél | Nem | Motorfedél levegőkilépője | Hűtő | Ha sorozatszerű – igen | Ventillátor, | A ventillátor légterelője | vízszivattyú | Termosztát | 8. | Léghűtés | | Légterelő szerkezet | Ha sorozatszerű – igen | Légfúvó, | Hőfokszabályozó berendezés | 9. | Elektromos felszerelés | Ha sorozatszerű – igen | 10. | Feltöltő (ha van) | | Vagy közvetlenül a motor és/vagy a kipufogógázok által meghajtott feltöltő | Ha sorozatszerű – igen | Töltőlevegő-hűtő | Hűtőközeg-szivattyú vagy ventillátor (a motor által hajtott) | A hűtőközeg termosztátja (ha van) | 11. | Pótlólagos próbapadi ventillátor | Igen – ha szükséges | 12. | Kipufogógáz-tisztító berendezés | Ha sorozatszerű – igen | 1. | A porlasztó(k) beállítása | Sorozatszerű beállítás a gyártó adatai szerint, amelyet a vizsgálat alatt fenn kell tartani | 2. | A befecskendező szivattyú tüzelőanyag-szállító rendszerének beállítása | 3. | Gyújtásbeállítás vagy befecskendezés-beállítás (vezérlési görbe) | 4. | Regulátor beállítása | 5. | Kibocsátáscsökkentő berendezések | 5.3. Vizsgálati feltételek 5.3.1. A hasznos teljesítmény mérését külső gyújtású motoroknál a gázpedál teljes lenyomása mellett, a sűrítéses gyújtású motoroknál pedig a befecskendező szivattyú teljes terhelése melletti szállítóteljesítményével kell lefolytatni, miközben a motor az 1. táblázat szerint van felszerelve. 5.3.2. A méréseket állandósult üzemi körülmények mellett kell végezni, a motor megfelelő frisslevegő-ellátása mellett. A motornak a gyártó által ajánlott feltételeknek megfelelően bejáratottnak kell lennie. Az égésterek korlátozott mértékben tartalmazhatnak lerakódást. A vizsgálati feltételeknek, mint például a levegő belépési hőmérséklete (lásd a 6.2. pontot), a lehető legjobban meg kell közelíteniük a referenciaállapotot, hogy ezáltal a korrekciós tényező csökkenjen. 5.3.3. A motor beszívott levegőjének (környezeti levegő) hőmérsékletét legfeljebb 0,15 m-rel a légszűrőbe való belépés előtt, vagy ha nincs szűrő, 0,15 m-rel a levegőbeszívó nyílás előtt kell mérni. A hőmérőt vagy a hőelemet védeni kell a hőbesugárzástól, és közvetlenül a levegőáramban kell elhelyezni. Védve kell lennie a tüzelőanyag által történő nedvesedéstől is. Megfelelő számú pontban kell a hőmérsékletet mérni, hogy reprezentatív közepes belépő hőmérsékletet lehessen mérni. 5.3.4. A mérési adatok leolvasását addig nem szabad megkezdeni, amíg a forgatónyomaték, a fordulat és a hőmérséklet legalább egy percen át lényegében nem állandósul. 5.3.5. A mérésekhez alapul vett fordulatszám a próbafutás vagy leolvasás közben nem ingadozhat többel, mint ± 1 %-kal vagy ± 10 min-1 értékkel; ilyenkor a nagyobbik tűrésértéket kell figyelembe venni. 5.3.6. A fékteljesítményt, a tüzelőanyag-fogyasztást és a levegő belépési hőmérsékletét egyidejűleg kell mérni, és két olyan egymás után mért állandósult érték középértékét kell képezni, amely a fékteljesítmény és a tüzelőanyag-fogyasztás esetében 2 %-nál többel nem ingadozhat. 5.3.7. A motorból történő kilépése helyén mért hűtőfolyadék-hőmérsékletet a gyártó által a termosztátra megadott felső szabályozási hőmérsékleten ± 5 K pontossággal kell tartani. Ha a gyártó nem közöl adatokat, a hőmérsékletnek 353 K ± 5 K értéknél kell lennie. Léghűtéses motoroknál a hőmérsékletnek egy, a gyártó által megnevezett ponton a gyártó által a referencia-feltételekben megnevezett maximális értékhez viszonyítva + 0/–20 K tartományon belül kell lennie. 5.3.8. A tüzelőanyag hőmérsékletét a porlasztóba vagy a befecskendező szivattyúba való belépésnél kell mérni, és azt a motor gyártója által megszabott határértékeken belül kell tartani. 5.3.9. A forgattyúházban, vagy adott esetben az olajhűtőből való kilépésnél mért kenőanyag-hőmérsékletnek a motorgyártó által megszabott határértékeken belül kell lennie. 5.3.10. Adott esetben segédrendszert lehet alkalmazni, hogy a hőmérsékletet az 5.3.7., 5.3.8. és 5.3.9. szerinti határértékeken belül lehessen tartani. 5.3.11. Tüzelőanyag Füstölésgátló, adalékok nélküli, kereskedelemben kapható tüzelőanyagot kell használni. Vitás esetekben referencia-tüzelőanyagnak számít a legutóbb a 83/351/EGK irányelvvel [13] módosított, a gépjárművek külső gyújtású motorjainak kipufogógázai által okozott levegőszennyezés elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. március 20-i 70/220/EGK tanácsi irányelv [14]: a) VI. mellékletének (l) bekezdésében a külső gyújtású motorok számára meghatározott tüzelőanyag; és b) VI. mellékletének (2) bekezdésében a sűrítéses gyújtású motorok számára meghatározott tüzelőanyag. A gyártó választhat, hogy a fent megnevezett referencia-tüzelőanyag helyett a CEC [15] referencia-tüzelőanyagot alkalmazza (CEC-RF-08-A-85 az olyan külső gyújtású motorok számára, amelyek ólommentes benzinnel üzemelnek, és CEC-RF-03-A-84 a sűrítéses gyújtású motorok számára). 5.4. A vizsgálatok lefolytatása A méréseket elegendő, kiválasztott motor-fordulatszámon kell lefolytatni, hogy a teljesítményjelleg-görbéket a gyártó által közölt minimális és maximális fordulatszám között pontosan és teljes mértékben fel lehessen venni. E fordulatszám-tartománynak tartalmaznia kell azt a fordulatszámot, amelynél a motor a legnagyobb teljesítményét leadja. Mindenkor legalább két stabilizált mérés középértékét kell meghatározni. 5.5. A koromkibocsátás értékének mérése Sűrítéses gyújtású motoroknál a koromértéket a kipufogógázok 72/306/EGK irányelv [16] VI. melléklete szerinti vizsgálatának megfelelően kell ellenőrizni. 5.6. Rögzítendő adatok A rögzítendő adatokat az 1. függelék sorolja fel. 6. TELJESÍTMÉNYKORREKCIÓS TÉNYEZŐK 6.1. Fogalommeghatározás A teljesítménykorrekciós tényező az az együttható, amellyel a 6.2. pontban meghatározott légköri referencia-feltételek szerinti motorteljesítmény meghatározható: P0 = α · P ahol: P0 = a korrigált teljesítmény (azaz az atmoszférikus feltételek melletti teljesítmény); α = a korrekciós tényező (αa vagy αd); P = a mért teljesítmény (vizsgált teljesítmény). 6.2. Légköri referenciafeltételek 6.2.1. Hőmérséklet (T0): 298 K (25 °C) 6.2.2. Nyomás (száraz) (pso): 99 kPa Megjegyzés: A száraz nyomás 100 kPa teljes nyomáson és 1 kPa vízgőznyomáson alapul. 6.3. Légköri vizsgálati feltételek A vizsgálat alatt a következő légköri feltételeknek kell teljesülniük: 6.3.1. Hőmérséklet (T) Külső gyújtású motoroknál 288 K ≤ T ≤ 308 K Sűrítéses gyújtású motoroknál 283 K ≤ T ≤ 313 K 6.3.2. Nyomás (ps) 80 kPa ≤ ps ≤ 110 kPa 6.4. Az αa és αd korrekciós tényezők megállapítása [17] 6.4.1. Szívó vagy feltöltött motorok külső gyújtással – αa tényező αa = . [18] ahol: T = a motor által beszívott levegő abszolút hőmérséklete Kelvin-fokban K); ps = az atmoszférikus nyomás (száraz) kilopascalban (kPa), azaz a légköri nyomás, a vízgőz-nyomás levonásával. A laboratórium által teljesítendő feltételek: Ahhoz, hogy egy vizsgálat érvényes legyen, a következő feltételnek kell teljesülnie: 0,93 ≤ αa ≤ 1,07 Ha a határértéket túllépik, akkor pontosan fel kell tüntetni a vizsgálati jegyzőkönyvben a megállapított értéket és a vizsgálati körülményeket (hőmérséklet és nyomás). 6.4.2. Sűrítéses gyújtású motorok – αd tényező Az αd teljesítménykorrekciós tényezőt konstans sűrítéses gyújtású motorokra vonatkozóan állandó tüzelőanyag-adagolási arány mellett a következő képlet alapján kell megállapítani: αd = (fa) fm, ahol: fa = a légköri nyomást figyelembe vevő tényező; fm = az egyes motortípusokra és beállításokra jellemző tényező. 6.4.2.1. Atmoszférikus tényező, fa Ez a tényező azoknak a hatásoknak a figyelembevételére szolgál, amelyeket a környezeti feltételek (levegőnyomás, hőmérséklet és nedvesség) gyakorolnak a motor által beszívott levegőre. Az atmoszférikus tényezőre vonatkozó képlet a motor jellege szerint változik. 6.4.2.1.1. Szívómotorok és mechanikusan feltöltött motorok: f = . T2980,7 6.4.2.1.2. Turbófeltöltős motorok a töltőlevegő hűtésével vagy hűtése nélkül: f = . T2981,5 6.4.2.2. Motortényező, fm fm a qc (korrigált tüzelőanyag-áramlás) függvénye: fm = 0,036 × qc – 1,14, ahol: qc = q/r, ahol: q = a tüzelőanyag átmenő mennyisége munkaciklusonként és a teljes beszívott mennyiség egy literre vonatkoztatva, milligrammokban [mg/(liter × munkaciklus)], r = nyomásviszony a kompresszor kiáramlási és szívó nyílása között (r = 1 a nem feltöltött motoroknál). Ez a képlet a qc értékekre a legalább 40 mg/(liter × munkaciklus)-tól legfeljebb 65 mg/(liter × munkaciklus)-t magában foglaló tartományban érvényes. 40 mg/(liter × munkaciklus) alatti qc értékeknél fm-re konstans 0,3 értéket kell behelyettesíteni (fm = 0,3). 65 mg/(liter × munkaciklus) feletti qc értékeknél fm-re konstans 1,2 értéket (fm=1,2) kell behelyettesíteni (lásd az ábrát): +++++ TIFF +++++ 6.4.2.3. A laboratórium által teljesítendő feltételek Ahhoz, hogy a vizsgálat érvényes legyen, az αd korrekciós tényezőnek az alábbi feltételeknek kell megfelelnie: 0,9 ≤ αd ≤ 1,1 Ha túllépik ezeket a határértékeket, akkor a vizsgálati jelentésben pontosan meg kell adni a ténylegesen megállapított korrekciós értéket és a vizsgálati feltételeket (hőmérséklet és nyomás). 7. VIZSGÁLATI JELENTÉS A vizsgálati jelentésnek tartalmazni kell az eredményeket és az összes olyan számítást, mely a II. mellékletben megadott hasznos teljesítmény megállapításához szükséges, továbbá az e melléklet 1. vagy 2. függelékében feltüntetett motorjellemzőket. 8. A MOTORTÍPUS MEGVÁLTOZTATÁSA Az illetékes hatósággal közölni kell a motor minden változtatását az e melléklet 1. vagy 2. függelékében feltüntetett jellemzők tekintetében. A hatóság döntése az alábbi lehet: 8.1. úgy ítéli meg, hogy a végrehajtott módosítások nincsenek jelentős hatással a motorteljesítményre; vagy 8.2. kezdeményezheti a motorteljesítmény újbóli megállapítását az általa szükségesnek ítélt vizsgálatok lefolytatása mellett. 9. TŰRÉSEK A HASZNOS TELJESÍTMÉNY MÉRÉSÉNÉL 9.1. A műszaki szolgálat által megállapított hasznos motorteljesítmény a gyártó által megadott hasznos teljesítménytől ± 2 %-kal térhet el (a motor fordulatszámának 1,5 %-os tűrése mellett). 9.2. A gyártás-megfelelőség vizsgálata alkalmával a vizsgált motor hasznos teljesítménye a típus-jóváhagyási értéktől ± 5 %-kal térhet el. A 80/1269/EGK irányelv 1. függeléke a következőképpen módosul: A "(Dízelmotorok)" alcím helyébe a "(Sűrítéses gyújtású motorok)" alcím lép. A 3.2.2.1.3., 3.2.2.4.3., 3.2.2.4.4. és 3.2.2.4.5. pontokban az "r/min" kifejezést a "min-1" kifejezés váltja fel. A 3.2.2.3.3. pontban a "bar" kifejezés helyébe a "kPa" kifejezés lép. A 80/1269/EGK irányelv 2. függeléke a következőképpen módosul: A 3.2.2.4. pontban a "bar" kifejezés helyébe a "kPa" kifejezés lép. A 80/1269/EGK irányelv II. melléklete a következőképpen módosul: Az 5.1.1., 5.1.2. és 5.1.3. pontban a "mbar" kifejezés helyébe a "kPa" kifejezés lép. Az 5.3., 6.1., 6.2., 6.3. és 6.4. pontban az "r/min" kifejezés helyébe a "min-1" kifejezés lép. Az 5.6.3., 5.6.4., 6.1. és 6.2. tételekben a "dízel" kifejezés helyébe a "sűrítéses gyújtású" kifejezés lép. [1] A forgatónyomatékot mérő rendszert úgy kell kalibrálni, hogy annál figyelembe kell venni a súrlódási veszteségeket. A pontosság a próbapad méréstartományának alsó felében a mért forgatónyomaték ± 2 %-a lehet. [13] HL L 197., 1983.7.20., 1. o. [14] HL L 76., 1970.4.6., 1. o. [15] A motorolajok és tüzelőanyagok vizsgálatainak fejlesztésével foglalkozó európai koordinációs tanács. [16] HL L 190., 1972.8.20., 1. o. [17] A vizsgálatokat kondicionált helyiségben is el lehet végezni, ahol a légköri körülmények szabályozhatók. [18] Azoknál a motoroknál, amelyek automatikus levegőhőmérséklet-szabályozással vannak felszerelve, amely viszont olyan méretezésű, hogy teljes terheléses üzemben 25°C-nál nincs előmelegített levegő hozzávezetés, a vizsgálatot teljesen zárt szabályzó mellett kell végezni. Ha a szabályzó 25°C-nál még működésben van, a vizsgálatokat rendesen üzemelő szabályzó mellett kell végezni, és a korrekciós tényezőben a hőmérséklet tagot nullával felvettnek kell minősíteni (nincs hőmérséklet-korrekció). -------------------------------------------------- I. MELLÉKLET A MOTORTELJESÍTMÉNY MEGÁLLAPÍTÁSA 1. EGK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁS 1.1. Az EGK-típusjóváhagyási kérelem Egy gépjárműtípusra vonatkozó EGK-típusjóváhagyás kiadása iránti kérelmet a motorteljesítmény tekintetében a jármű gyártójának vagy meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania. 1.1.1. A kérelemhez három példányban a következő okiratokat és adatokat kell csatolni: 1.1.1.1. szabályszerűen kitöltött adatközlő lap; 1.1.1.2. az 1. vagy 2. függelékben megkövetelt adatok. 1.1.2. Ha a vizsgálatokat a típus-jóváhagyási vizsgálatokért felelős műszaki szolgálat maga folytatja le, akkor részére a jóváhagyandó járműtípus egy jellemző járművét kell rendelkezésre bocsátani. 1.2. Dokumentáció Amennyiben a kérelem megfelel az 1.1. pontnak, akkor az illetékes hatóság kiállítja a II. melléklet által megadott minta szerinti okiratot. Ennek az okiratnak a kiállításához azon tagállam illetékes hatósága, amely az EGK-típusjóváhagyási vizsgálatokért felelős, felhasználhatja azt a jelentést, amelyet az ezen irányelv előírásai szerint egy jóváhagyott vagy elismert laboratórium állított ki. 2. HATÁLY 2.1. Ez a módszer a 70/156/EGK irányelv I. melléklete szerint az M- és N-kategóriájú gépjárművek hajtására használt, és a következő típusok egyikéhez tartozó belsőégésű motorokra vonatkozik: 2.1.1. belsőégésű dugattyús motorok (külső gyújtással vagy sűrítéses gyújtással), a szabaddugattyús motorok kivételével; 2.1.2. forgódugattyús motorok. 2.2. A módszert mind a szívó motorokra, mind a feltöltött motorokra alkalmazni kell. 3. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK Ennek az irányelvnek az alkalmazásában: 3.1. "Hasznos teljesítmény": az a teljesítmény, amelyet próbapadon, megfelelő fordulatszám mellett a forgattyús tengely vagy az annak megfelelő alkatrész végén mérnek az 1. táblázatban feltüntetett segédberendezésekkel felszerelt motoron. Ha a teljesítménymérést csak a motorra felszerelt sebességváltóval együttesen lehet lefolytatni, akkor számításba kell venni a sebességváltó hatásfokát. 3.2. "Névleges teljesítmény": a motor teljes terhelés mellett mért legnagyobb hasznos teljesítménye. 3.3. "Sorozatszerű felszerelés": egy bizonyos alkalmazásra a gyártó által meghatározott felszerelés. 4. TELJES TERHELÉS MELLETT VÉGZETT TELJESÍTMÉNYMÉRÉSEK PONTOSSÁGA 4.1. Forgatónyomaték: a mért forgatónyomaték ± 1 %-a [1]. 4.2. Fordulatszám: A mérési pontosságnak ± 0,5 %-nak kell lennie. A motor fordulatát lehetőleg automatikusan szinkronizált fordulatmérő és kronométer (vagy fordulatszámláló) segítségével kell mérni. 4.3. Tüzelőanyag-fogyasztás: a mért fogyasztás ± 1 %-a. 4.4. Tüzelőanyag-hőmérséklet: ±2 K. 4.5. A motor beszívott levegőjének hőmérséklete: ±2 K. 4.6. A légköri nyomás: ±100 Pa. 4.7. Nyomás a szívóvezetékben: ±50 Pa (lásd az l. táblázat 1a. megjegyzését). 4.8. A kipufogógáz ellennyomása a jármű kipufogócsövében: ± 200 Pa (lásd az 1. táblázat 1b. megjegyzését). 5. VIZSGÁLAT A MOTOR HASZNOS TELJESÍTMÉNYÉNEK MEGÁLLAPÍTÁSÁRA 5.1. Segédberendezések 5.1.1. A vizsgálathoz felszerelendő segédberendezések Azokat a segédberendezéseket, amelyek a motor üzemeltetése számára a tervezett alkalmazási célhoz szükségesek (és az 1. táblázatban vannak felsorolva), a vizsgálatnál lehetőleg ugyanabban a helyzetben kell a próbapadon elrendezni, mint a tervezett alkalmazási célnál. 5.1.2. A vizsgálathoz leszerelendő segédberendezések Bizonyos, kizárólag a jármű üzemeltetéséhez szükséges, és adott esetben a motorra szerelt segédberendezéseket a vizsgálatokhoz le kell szerelni. Az alábbi, nem kimerítő jegyzék erre tartalmaz példákat: - a fékberendezés légsűrítője, - a kormánymű rásegítő-berendezésének szivattyúja, - a kerékfelfüggesztés szivattyúja, - a légkondicionáló berendezés. A le nem szerelhető felszerelések esetén az azok által felvett üresjárati teljesítményt meg lehet határozni, és hozzá lehet adni a mért teljesítményhez. I. TÁBLÁZAT A motor hasznos teljesítményének megállapítására irányuló vizsgálathoz szükséges segédberendezések Sor | Segédberendezések | A hasznos teljesítmény vizsgálatánál használandó | 1. | Szívórendszer | | Szívócsővezeték | Ha sorozatszerű – igen | Légszűrő | Szívászaj-csökkentő | Forgattyúház-szellőztető | Fordulatszám-határoló | 2. | A szívócsővezeték levegő-előmelegítője | Ha sorozatszerű – igen (a lehető legkedvezőbb állásában kell működtetni) | 3. | Kipufogórendszer | | Kipufogógáz-szűrő | Ha sorozatszerű – igen | Kipufogó-gyűjtőcső | Kipufogócsövek | Hangtompító | Végcső | Kipufogófék | Feltöltő | 4. | Tüzelőanyag–szivattyú | Ha sorozatszerű – igen | 5. | Porlasztó | | Elektromos vezérlőrendszer, áramlásmérő stb.(ha van) | Ha sorozatszerű – igen | Nyomáscsökkentő | Gázmotorok számára | Elgőzölögtető | Keverő berendezések | 6. | Tüzelőanyag-befecskendezés (benzin és dízel tüzelőanyag) | | Előszűrő | Ha sorozatszerű – igen | Szűrő | Szivattyú | Nagynyomású vezeték | Befecskendező fúvóka | Levegőszelep (ha van) | Elektronikus vezérlőrendszer, áramlásmérő stb. (ha van) | Regulátor/szabályzó | Légköri terheléskorlátozó | 7. | Folyadékhűtés | | Motorházfedél | Nem | Motorfedél levegőkilépője | Hűtő | Ha sorozatszerű – igen | Ventillátor, | A ventillátor légterelője | vízszivattyú | Termosztát | 8. | Léghűtés | | Légterelő szerkezet | Ha sorozatszerű – igen | Légfúvó, | Hőfokszabályozó berendezés | 9. | Elektromos felszerelés | Ha sorozatszerű – igen | 10. | Feltöltő (ha van) | | Vagy közvetlenül a motor és/vagy a kipufogógázok által meghajtott feltöltő | Ha sorozatszerű – igen | Töltőlevegő-hűtő | Hűtőközeg-szivattyú vagy ventillátor (a motor által hajtott) | A hűtőközeg termosztátja (ha van) | 11. | Pótlólagos próbapadi ventillátor | Igen – ha szükséges | 12. | Kipufogógáz-tisztító berendezés | Ha sorozatszerű – igen | 1. | A porlasztó(k) beállítása | Sorozatszerű beállítás a gyártó adatai szerint, amelyet a vizsgálat alatt fenn kell tartani | 2. | A befecskendező szivattyú tüzelőanyag-szállító rendszerének beállítása | 3. | Gyújtásbeállítás vagy befecskendezés-beállítás (vezérlési görbe) | 4. | Regulátor beállítása | 5. | Kibocsátáscsökkentő berendezések | 5.3. Vizsgálati feltételek 5.3.1. A hasznos teljesítmény mérését külső gyújtású motoroknál a gázpedál teljes lenyomása mellett, a sűrítéses gyújtású motoroknál pedig a befecskendező szivattyú teljes terhelése melletti szállítóteljesítményével kell lefolytatni, miközben a motor az 1. táblázat szerint van felszerelve. 5.3.2. A méréseket állandósult üzemi körülmények mellett kell végezni, a motor megfelelő frisslevegő-ellátása mellett. A motornak a gyártó által ajánlott feltételeknek megfelelően bejáratottnak kell lennie. Az égésterek korlátozott mértékben tartalmazhatnak lerakódást. A vizsgálati feltételeknek, mint például a levegő belépési hőmérséklete (lásd a 6.2. pontot), a lehető legjobban meg kell közelíteniük a referenciaállapotot, hogy ezáltal a korrekciós tényező csökkenjen. 5.3.3. A motor beszívott levegőjének (környezeti levegő) hőmérsékletét legfeljebb 0,15 m-rel a légszűrőbe való belépés előtt, vagy ha nincs szűrő, 0,15 m-rel a levegőbeszívó nyílás előtt kell mérni. A hőmérőt vagy a hőelemet védeni kell a hőbesugárzástól, és közvetlenül a levegőáramban kell elhelyezni. Védve kell lennie a tüzelőanyag által történő nedvesedéstől is. Megfelelő számú pontban kell a hőmérsékletet mérni, hogy reprezentatív közepes belépő hőmérsékletet lehessen mérni. 5.3.4. A mérési adatok leolvasását addig nem szabad megkezdeni, amíg a forgatónyomaték, a fordulat és a hőmérséklet legalább egy percen át lényegében nem állandósul. 5.3.5. A mérésekhez alapul vett fordulatszám a próbafutás vagy leolvasás közben nem ingadozhat többel, mint ± 1 %-kal vagy ± 10 min-1 értékkel; ilyenkor a nagyobbik tűrésértéket kell figyelembe venni. 5.3.6. A fékteljesítményt, a tüzelőanyag-fogyasztást és a levegő belépési hőmérsékletét egyidejűleg kell mérni, és két olyan egymás után mért állandósult érték középértékét kell képezni, amely a fékteljesítmény és a tüzelőanyag-fogyasztás esetében 2 %-nál többel nem ingadozhat. 5.3.7. A motorból történő kilépése helyén mért hűtőfolyadék-hőmérsékletet a gyártó által a termosztátra megadott felső szabályozási hőmérsékleten ± 5 K pontossággal kell tartani. Ha a gyártó nem közöl adatokat, a hőmérsékletnek 353 K ± 5 K értéknél kell lennie. Léghűtéses motoroknál a hőmérsékletnek egy, a gyártó által megnevezett ponton a gyártó által a referencia-feltételekben megnevezett maximális értékhez viszonyítva + 0/–20 K tartományon belül kell lennie. 5.3.8. A tüzelőanyag hőmérsékletét a porlasztóba vagy a befecskendező szivattyúba való belépésnél kell mérni, és azt a motor gyártója által megszabott határértékeken belül kell tartani. 5.3.9. A forgattyúházban, vagy adott esetben az olajhűtőből való kilépésnél mért kenőanyag-hőmérsékletnek a motorgyártó által megszabott határértékeken belül kell lennie. 5.3.10. Adott esetben segédrendszert lehet alkalmazni, hogy a hőmérsékletet az 5.3.7., 5.3.8. és 5.3.9. szerinti határértékeken belül lehessen tartani. 5.3.11. Tüzelőanyag Füstölésgátló, adalékok nélküli, kereskedelemben kapható tüzelőanyagot kell használni. Vitás esetekben referencia-tüzelőanyagnak számít a legutóbb a 83/351/EGK irányelvvel [13] módosított, a gépjárművek külső gyújtású motorjainak kipufogógázai által okozott levegőszennyezés elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. március 20-i 70/220/EGK tanácsi irányelv [14]: a) VI. mellékletének (l) bekezdésében a külső gyújtású motorok számára meghatározott tüzelőanyag; és b) VI. mellékletének (2) bekezdésében a sűrítéses gyújtású motorok számára meghatározott tüzelőanyag. A gyártó választhat, hogy a fent megnevezett referencia-tüzelőanyag helyett a CEC [15] referencia-tüzelőanyagot alkalmazza (CEC-RF-08-A-85 az olyan külső gyújtású motorok számára, amelyek ólommentes benzinnel üzemelnek, és CEC-RF-03-A-84 a sűrítéses gyújtású motorok számára). 5.4. A vizsgálatok lefolytatása A méréseket elegendő, kiválasztott motor-fordulatszámon kell lefolytatni, hogy a teljesítményjelleg-görbéket a gyártó által közölt minimális és maximális fordulatszám között pontosan és teljes mértékben fel lehessen venni. E fordulatszám-tartománynak tartalmaznia kell azt a fordulatszámot, amelynél a motor a legnagyobb teljesítményét leadja. Mindenkor legalább két stabilizált mérés középértékét kell meghatározni. 5.5. A koromkibocsátás értékének mérése Sűrítéses gyújtású motoroknál a koromértéket a kipufogógázok 72/306/EGK irányelv [16] VI. melléklete szerinti vizsgálatának megfelelően kell ellenőrizni. 5.6. Rögzítendő adatok A rögzítendő adatokat az 1. függelék sorolja fel. 6. TELJESÍTMÉNYKORREKCIÓS TÉNYEZŐK 6.1. Fogalommeghatározás A teljesítménykorrekciós tényező az az együttható, amellyel a 6.2. pontban meghatározott légköri referencia-feltételek szerinti motorteljesítmény meghatározható: P0 = α · P ahol: P0 = a korrigált teljesítmény (azaz az atmoszférikus feltételek melletti teljesítmény); α = a korrekciós tényező (αa vagy αd); P = a mért teljesítmény (vizsgált teljesítmény). 6.2. Légköri referenciafeltételek 6.2.1. Hőmérséklet (T0): 298 K (25 °C) 6.2.2. Nyomás (száraz) (pso): 99 kPa Megjegyzés: A száraz nyomás 100 kPa teljes nyomáson és 1 kPa vízgőznyomáson alapul. 6.3. Légköri vizsgálati feltételek A vizsgálat alatt a következő légköri feltételeknek kell teljesülniük: 6.3.1. Hőmérséklet (T) Külső gyújtású motoroknál 288 K ≤ T ≤ 308 K Sűrítéses gyújtású motoroknál 283 K ≤ T ≤ 313 K 6.3.2. Nyomás (ps) 80 kPa ≤ ps ≤ 110 kPa 6.4. Az αa és αd korrekciós tényezők megállapítása [17] 6.4.1. Szívó vagy feltöltött motorok külső gyújtással – αa tényező αa = . [18] ahol: T = a motor által beszívott levegő abszolút hőmérséklete Kelvin-fokban K); ps = az atmoszférikus nyomás (száraz) kilopascalban (kPa), azaz a légköri nyomás, a vízgőz-nyomás levonásával. A laboratórium által teljesítendő feltételek: Ahhoz, hogy egy vizsgálat érvényes legyen, a következő feltételnek kell teljesülnie: 0,93 ≤ αa ≤ 1,07 Ha a határértéket túllépik, akkor pontosan fel kell tüntetni a vizsgálati jegyzőkönyvben a megállapított értéket és a vizsgálati körülményeket (hőmérséklet és nyomás). 6.4.2. Sűrítéses gyújtású motorok – αd tényező Az αd teljesítménykorrekciós tényezőt konstans sűrítéses gyújtású motorokra vonatkozóan állandó tüzelőanyag-adagolási arány mellett a következő képlet alapján kell megállapítani: αd = (fa) fm, ahol: fa = a légköri nyomást figyelembe vevő tényező; fm = az egyes motortípusokra és beállításokra jellemző tényező. 6.4.2.1. Atmoszférikus tényező, fa Ez a tényező azoknak a hatásoknak a figyelembevételére szolgál, amelyeket a környezeti feltételek (levegőnyomás, hőmérséklet és nedvesség) gyakorolnak a motor által beszívott levegőre. Az atmoszférikus tényezőre vonatkozó képlet a motor jellege szerint változik. 6.4.2.1.1. Szívómotorok és mechanikusan feltöltött motorok: f = . T2980,7 6.4.2.1.2. Turbófeltöltős motorok a töltőlevegő hűtésével vagy hűtése nélkül: f = . T2981,5 6.4.2.2. Motortényező, fm fm a qc (korrigált tüzelőanyag-áramlás) függvénye: fm = 0,036 × qc – 1,14, ahol: qc = q/r, ahol: q = a tüzelőanyag átmenő mennyisége munkaciklusonként és a teljes beszívott mennyiség egy literre vonatkoztatva, milligrammokban [mg/(liter × munkaciklus)], r = nyomásviszony a kompresszor kiáramlási és szívó nyílása között (r = 1 a nem feltöltött motoroknál). Ez a képlet a qc értékekre a legalább 40 mg/(liter × munkaciklus)-tól legfeljebb 65 mg/(liter × munkaciklus)-t magában foglaló tartományban érvényes. 40 mg/(liter × munkaciklus) alatti qc értékeknél fm-re konstans 0,3 értéket kell behelyettesíteni (fm = 0,3). 65 mg/(liter × munkaciklus) feletti qc értékeknél fm-re konstans 1,2 értéket (fm=1,2) kell behelyettesíteni (lásd az ábrát): +++++ TIFF +++++ 6.4.2.3. A laboratórium által teljesítendő feltételek Ahhoz, hogy a vizsgálat érvényes legyen, az αd korrekciós tényezőnek az alábbi feltételeknek kell megfelelnie: 0,9 ≤ αd ≤ 1,1 Ha túllépik ezeket a határértékeket, akkor a vizsgálati jelentésben pontosan meg kell adni a ténylegesen megállapított korrekciós értéket és a vizsgálati feltételeket (hőmérséklet és nyomás). 7. VIZSGÁLATI JELENTÉS A vizsgálati jelentésnek tartalmazni kell az eredményeket és az összes olyan számítást, mely a II. mellékletben megadott hasznos teljesítmény megállapításához szükséges, továbbá az e melléklet 1. vagy 2. függelékében feltüntetett motorjellemzőket. 8. A MOTORTÍPUS MEGVÁLTOZTATÁSA Az illetékes hatósággal közölni kell a motor minden változtatását az e melléklet 1. vagy 2. függelékében feltüntetett jellemzők tekintetében. A hatóság döntése az alábbi lehet: 8.1. úgy ítéli meg, hogy a végrehajtott módosítások nincsenek jelentős hatással a motorteljesítményre; vagy 8.2. kezdeményezheti a motorteljesítmény újbóli megállapítását az általa szükségesnek ítélt vizsgálatok lefolytatása mellett. 9. TŰRÉSEK A HASZNOS TELJESÍTMÉNY MÉRÉSÉNÉL 9.1. A műszaki szolgálat által megállapított hasznos motorteljesítmény a gyártó által megadott hasznos teljesítménytől ± 2 %-kal térhet el (a motor fordulatszámának 1,5 %-os tűrése mellett). 9.2. A gyártás-megfelelőség vizsgálata alkalmával a vizsgált motor hasznos teljesítménye a típus-jóváhagyási értéktől ± 5 %-kal térhet el. [1] A forgatónyomatékot mérő rendszert úgy kell kalibrálni, hogy annál figyelembe kell venni a súrlódási veszteségeket. A pontosság a próbapad méréstartományának alsó felében a mért forgatónyomaték ± 2 %-a lehet. [13] HL L 197., 1983.7.20., 1. o. [14] HL L 76., 1970.4.6., 1. o. [15] A motorolajok és tüzelőanyagok vizsgálatainak fejlesztésével foglalkozó európai koordinációs tanács. [16] HL L 190., 1972.8.20., 1. o. [17] A vizsgálatokat kondicionált helyiségben is el lehet végezni, ahol a légköri körülmények szabályozhatók. [18] Azoknál a motoroknál, amelyek automatikus levegőhőmérséklet-szabályozással vannak felszerelve, amely viszont olyan méretezésű, hogy teljes terheléses üzemben 25°C-nál nincs előmelegített levegő hozzávezetés, a vizsgálatot teljesen zárt szabályzó mellett kell végezni. Ha a szabályzó 25°C-nál még működésben van, a vizsgálatokat rendesen üzemelő szabályzó mellett kell végezni, és a korrekciós tényezőben a hőmérséklet tagot nullával felvettnek kell minősíteni (nincs hőmérséklet-korrekció). --------------------------------------------------