EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52018AR3951
Opinion of the European Committee of the Regions on the ‘Digital Europe programme (2021-2027)’
Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Digitaalinen Eurooppa -ohjelma (2021–2027)”
Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Digitaalinen Eurooppa -ohjelma (2021–2027)”
COR 2018/03951
EUVL C 86, 7.3.2019, p. 272–281
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
7.3.2019 |
FI |
Euroopan unionin virallinen lehti |
C 86/272 |
Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Digitaalinen Eurooppa -ohjelma (2021–2027)”
(2019/C 86/14)
|
I. MUUTOSEHDOTUKSET
Muutosehdotus 1
Asetusehdotus
2 artiklan e alakohta
Komission ehdotus |
AK:n muutosehdotus |
||||
|
|
Perustelu
Kun perustetaan digitaali-innovointikeskittymien verkosto, on tärkeää, että se kattaa kaikki alueet; tavoitteena on saada digitaali-innovointikeskittymä kaikille alueille. Mahdollisuus digitaali-innovointikeskittymää johtavasta konsortiosta vahvistaisi verkoston perustaa osallistamalla useita sidosryhmiä, kuten yliopistoja, tutkimuskeskuksia ja innovaatiokeskuksia.
Arviointimenettelyllä tulisi varmistaa, että verkosto on sekä alueellisesti että temaattisesti tasapainossa ja että se pystyy tuottamaan korkeatasoisia palveluita. Ehdokasyhteisöjen valintamenettelyn tulisi ohjautua koko verkoston näkökulmasta tehokkaiden synergioiden luomiseksi digitaali-innovointikeskittymien välille. Tämä on jälleen yksi hyvä peruste antaa oikeussubjektien konsortiolle mahdollisuus johtaa digitaali-innovointikeskittymää.
Oikeussubjektivaatimus asettaa tarpeettomia rajoitteita, minkä vuoksi käytännön järjestelyihin on saatava enemmän joustavuutta. Kevyiden rakenteiden painottamiseksi koordinointitehtävä voitaisiin osoittaa myös oikeussubjektille konsortiossa tai oikeussubjektien verkostossa.
Muutosehdotus 2
3 artiklan 1 kohta
Komission ehdotus |
AK:n muutosehdotus |
||||
Ohjelman yleisenä tavoitteena on tukea Euroopan talouden ja yhteiskunnan digitalisaatiota ja saattaa sen hyödyt Euroopan kansalaisten ja yritysten ulottuville. Ohjelmalla |
Ohjelman yleisenä tavoitteena on tukea Euroopan talouden ja yhteiskunnan digitalisaatiota paikallisella, alueellisella, valtiollisella ja Euroopan tasolla ja saattaa sen hyödyt Euroopan kansalaisten ja yritysten ulottuville. Ohjelmalla |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Perustelu
Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti digitaalinen Eurooppa -ohjelman on katettava monitasoinen hallinto. Digitaalinen Eurooppa -ohjelman tulokset saavutetaan tehokkaalla toimeenpanolla kaupunkien ja alueiden tasolla tiiviissä yhteistyössä yliopistojen ja muiden oppilaitosten, tutkimuslaitosten sekä paikallisten toimialojen kanssa. Monitasoinen hallinto on tärkeää Euroopan innovaatiokuilun kuromiseksi umpeen. Esimerkiksi EU:n laajuisia suurteholaskentaekosysteemejä voidaan laajentaa Digitaalinen Eurooppa -ohjelman avulla kaikkien tieteellisen ja teollisen arvoketjun osien kattamiseksi.
Muutosehdotus 3
5 artiklan d alakohta (uusi) ja e alakohta (uusi)
Komission ehdotus |
AK:n muutosehdotus |
||||
Tekoäly |
Tekoäly |
||||
Erityistavoitteessa 2 ”Tekoäly” annettavalla unionin rahoituksella on pyrittävä seuraaviin operatiivisiin tavoitteisiin: |
Erityistavoitteessa 2 ”Tekoäly” annettavalla unionin rahoituksella on pyrittävä seuraaviin operatiivisiin tavoitteisiin:
|
Perustelu
Siirtyminen digitaaliseen alustatalouteen on digitalisaation tulos. Meidän on luotava suotuisat edellytykset tämän ja muiden suurten yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemiselle. Kaupunkien, kansalaisten ja liikemaailman muuttuva rooli on otettava huomioon.
Tässä kehityksessä on keskeistä datan tarvittava laatu ja määrä. Meidän on ensinnäkin tarjottava oikeanlaiset parametrit tiedon laadun mittaamiseen. Toiseksi voidaan kehittää algoritmeja datan laadun arviointiin ja poikkeavan datan havaitsemiseksi, jotta sitä ei käytetä analyysissä, ja oikaista informaatiota tavoitteena saada luotettavampaa vastetta algoritmeista. Kolmanneksi datan laatua voidaan parantaa menetelmillä, joilla kehitetään kattavuutta, verrattavuutta ja tiedonsiirron aikaa, joita käytetään tekoälyyn pohjautuvissa digitaalisissa palveluissa valtiollisella ja sitä alemmilla hallinnon tasoilla.
Näitä menetelmiä ei mainita nimenomaisesti Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa, vaikka viittaus datan eheyteen ja luottamuksellisuuteen on mainittu tekstissä, ja siinä on myös joukko viittauksia software- ja algoritmikirjastojen yleiseen rooliin.
Datan laatua ja eheyttä on myös täydennettävä toimenpiteillä, joilla turvataan kunkin yksilön omia tietoja koskevien oikeuksien loukkaamattomuus ja varmistetaan laatu siltä osin että kyetään ylläpitämään informaation ja henkilötietojen asianmukainen turvallisuustaso.
Muutosehdotus 4
7 artikla
Komission ehdotus |
AK:n muutosehdotus |
||||
Erityistavoitteessa 4 ”Pitkälle viety digitaalinen osaaminen” annettavalla unionin rahoituksella on tuettava pitkälle viedyn digitaalisen osaamisen kehittämistä tässä ohjelmassa tuetuilla aloilla ja edistettävä siten Euroopan lahjakkuusreservin kasvattamista ja ammattitaidon parantamista etenkin suurteholaskennan, massadata-analyysin, kyberturvallisuuden, hajautetun tilikirjan teknologioiden, robotiikan ja tekoälyn alalla. Rahoituksella on pyrittävä seuraaviin operatiivisiin tavoitteisiin: |
Erityistavoitteessa 4 ”Pitkälle viety digitaalinen osaaminen” annettavalla unionin rahoituksella on tuettava pitkälle viedyn digitaalisen osaamisen kehittämistä tässä ohjelmassa tuetuilla aloilla ja sukupuolinäkökulman huomioon ottavalla tavalla ja edistettävä siten Euroopan lahjakkuusreservin kasvattamista ja ammattitaidon parantamista etenkin suurteholaskennan, massadata-analyysin, kyberturvallisuuden, hajautetun tilikirjan teknologioiden, robotiikan ja tekoälyn alalla. Rahoituksella on pyrittävä seuraaviin operatiivisiin tavoitteisiin: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Perustelu
On tärkeää varmistaa, että tulevaisuuden digitaalisten taitojen koulutusjärjestelmässä otetaan huomioon myös sukupuolinäkökulma. Siten luodaan tulevaisuuden osallistavaa digitaalista yhteiskuntaa.
Muutosehdotus 5
8 artiklan 1 kohdan a, g ja j alakohta (uusi)
Komission ehdotus |
AK:n muutosehdotus |
||||
Käyttöönotto, digitaalisten valmiuksien paras käyttö ja yhteentoimivuus |
Käyttöönotto, digitaalisten valmiuksien paras käyttö ja yhteentoimivuus |
||||
Erityistavoitteessa 5 ”Käyttöönotto, digitaalisten valmiuksien paras käyttö ja yhteentoimivuus” annettavalla unionin rahoituksella on pyrittävä seuraaviin operatiivisiin tavoitteisiin: |
Erityistavoitteessa 5 ”Käyttöönotto, digitaalisten valmiuksien paras käyttö ja yhteentoimivuus” annettavalla unionin rahoituksella on pyrittävä seuraaviin operatiivisiin tavoitteisiin: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Perustelu
Kaupunkisuunnittelu-, metsätalous- ja elintarvikeala on sisällytettävä a alakohdan asianomaiseen luetteloon, koska ne ovat tärkeitä tekijöitä kaikessa yhteiskunnallisessa kehityksessä. Älykkäät ja kestävät digitaaliset ratkaisut ovat strategisessa asemassa kaupunkikehityksen kestävän hallinnan alalla sekä luonnonvara-, elintarviketuotanto- ja metsätalousalalla useiden ilmastonmuutokseen liittyvien ympäristöhaasteiden torjumisessa.
Kuten AK toteaa nykyiselle toimikaudelleen 2015–2020 asettamissaan painopisteissä, tarvitaan alhaalta ylöspäin suuntautuvaa näkökulmaa, yrittäjyyttä suosivaa ajattelutapaa ja kohdennettuja investointeja kaikilta osin toimivien digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamiseksi.
Muutosehdotus 6
13 artiklan 3 kohta (uusi)
Komission ehdotus |
AK:n muutosehdotus |
Synergiat muiden unionin ohjelmien kanssa |
Synergiat muiden unionin ohjelmien kanssa |
|
3. Ohjelma tukee alueellista ja eurooppalaista yhteistyötä ja kumppanuuksia innovatiivisten digitaalisten ratkaisujen laajentamiseksi ja synergioiden varmistamiseksi alueellisten strategioiden kanssa. |
Perustelu
AK huomauttaa, että vaikutustenarvioinnissa viitataan useissa kohdin mm. sellaisiin EU:n politiikkoihin ja ohjelmiin kuin EAKR, ESR+ ja Verkkojen Eurooppa -väline (CEF), jotka ovat keskeisessä asemassa Digitaalinen Eurooppa -ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa. EU:n välineiden ja paikallisten ja alueellisten mekanismien ja rahoituksen synergistä käyttöä painotetaan vahvasti EU:n toimintapolitiikassa. Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa ei kuitenkaan ole selkeitä menettelyjä ja mekanismeja siihen, miten järjestää näiden välineiden keskeinen vuorovaikutus kaikilla hallinnon tasoilla. Viittauksia kumppanuuteen tai monitasoisen hallinnon säännöksiin ei löydy. Alueiden tärkeä rooli on kuitenkin kirjattava tähän artiklaan. Komissio painottaa politiikassaan alueellisten älykkään erikoistumisen strategioiden keskeistä roolia luonnollisena keinona lisätä alueellista yhteistyötä ja eurooppalaisia kumppanuuksia. Digitaalinen Eurooppa -ohjelman on tuettava tätä asiaa.
Muutosehdotus 7
16 artiklan 1, 2, 3 ja 4 kohta
Komission ehdotus |
AK:n muutosehdotus |
||||
D igitaali-innovointikeskittymät |
Eurooppalaiset d igitaali-innovointikeskittymät |
||||
1. Ohjelman ensimmäisen toteutusvuoden aikana perustetaan digitaali-innovointikeskittymien alustava verkosto. |
1. Ohjelman ensimmäisen toteutusvuoden aikana perustetaan eurooppalaisten digitaali-innovointikeskittymien alustava verkosto. Tähän verkostoon kuuluvilla keskittymillä on suuri alueellinen rooli eurooppalaisen yhteistyön lisäämisessä. |
||||
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun verkoston perustamista varten kunkin jäsenvaltion on nimettävä ehdokasyhteisöt avoimella ja kilpailulla prosessilla seuraavien kriteerien pohjalta: |
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun verkoston perustamista varten kunkin jäsenvaltion on nimettävä ehdokasyhteisöt avoimella ja kilpailulla prosessilla seuraavien kriteerien pohjalta: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
3. Komissio hyväksyy päätöksen alustavan verkoston muodostavien yhteisöjen valinnasta. Komissio valitsee yhteisöt jäsenvaltioiden nimeämien ehdokasyhteisöjen joukosta edellä 2 kohdassa mainittujen kriteerien ja seuraavien lisäkriteerien pohjalta: |
3. Komissio hyväksyy päätöksen alustavan verkoston muodostavien yhteisöjen valinnasta. Komissio valitsee yhteisöt jäsenvaltioiden nimeämien ehdokasyhteisöjen joukosta edellä 2 kohdassa mainittujen kriteerien ja seuraavien lisäkriteerien pohjalta: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
4. Muita digitaali-innovointikeskittymiä valitaan avoimella ja kilpaillulla prosessilla siten, että varmistetaan mahdollisimman laaja maantieteellinen kattavuus koko Euroopassa . Verkostoon kuuluvien yhteisöjen lukumäärän on oltava suhteessa jäsenvaltion asukaslukuun, ja kussakin jäsenvaltiossa on oltava vähintään yksi digitaali-innovointikeskittymä. EU:n syrjäisimpien alueiden erityisten rajoitteiden huomioon ottamiseksi niiden tarpeita varten voidaan nimittää erityisiä yhteisöjä. |
4. Muita digitaali-innovointikeskittymiä valitaan avoimella ja kilpaillulla prosessilla siten, että varmistetaan mahdollisimman laaja maantieteellinen kattavuus koko Euroopan alueilla. Verkostoon kuuluvien yhteisöjen lukumäärän on oltava suhteessa jäsenvaltion asukaslukuun, ja kussakin jäsenvaltiossa on oltava vähintään yksi digitaali-innovointikeskittymä. EU:n harvaan asuttujen ja syrjäisimpien alueiden erityisten rajoitteiden huomioon ottamiseksi niiden tarpeita varten voidaan nimittää erityisiä yhteisöjä. |
Perustelu
Digitalisaation nopeuttamiseksi digitaali-innovointikeskittymät eivät ainoastaan kehitä vaan myös toteuttavat ja edistävät innovatiivisten teknologioiden käyttöönottoa julkishallinnossa ja yksityisissä yrityksissä sekä tukevat kaupunkien ja alueiden muuttuvaa roolia. Lisäksi tarjoamalla pääsyn näihin ratkaisuihin digitaali-innovointikeskittymät voisivat auttaa kehittämään asianmukaiset valmiudet eri toimijaryhmille innovatiivisen teknologian ratkaisujen toteuttamiseksi digitaalisilla alustoillaan ja tukea erityisten digitaalisten palveluiden infrastruktuurin suunnittelua hyödyntämällä data-analyysipalveluja. Näistä syistä digitaali-innovointikeskittymien vahvasti eurooppalaista luonnetta on korostettava ja ne tulisi nimetä eurooppalaisiksi digitaalikeskittymiksi.
Kyvyt ja valmiudet teknologioiden validoinnissa ja viimeisimpään tutkimus- ja kehitystoimintaan liittyvän tiedon käytössä ovat keskeisiä kriteerejä parhaiden ehdokasyhteisöjen valitsemisessa.
Vaikutustenarvioinnin tulokset osoittavat selvästi, että digitaali-innovaatiokeskittymillä on voimakas alueellinen ulottuvuus (erityisesti pk-yrityksiä ajatellen). Tämä ei kuitenkaan ilmene säädösehdotuksesta. Digitaali-innovointikeskittymien onnistumisen tulisi pohjautua tehokkaaseen alueelliseen yhteistyöhön, joka perustuu alueellisiin strategioihin, kuten älykkääseen erikoistumiseen tähtäävät tutkimus- ja innovointistrategiat (RIS3).
Kun perustetaan digitaali-innovointikeskittymiä, riittävä kattavuus kaikilla alueilla on tärkeää. Tavoitteena on saada digitaali-innovointikeskittymä kaikille alueille.
Arviointimenettelyllä tulisi varmistaa, että verkosto on sekä alueellisesti että temaattisesti tasapainossa ja että se pystyy tuottamaan korkeatasoisia palveluita. Ehdokasyhteisöjen valintamenettelyn tulisi ohjautua koko verkoston näkökulmasta, jotta pystytään luomaan tehokkaita synergioita digitaali-innovointikeskittymien välille.
Muutosehdotus 8
20 artiklan 1 kohdan d ja e alakohta (uusi)
Komission ehdotus |
AK:n muutosehdotus |
||||
Myöntämisperusteet |
Myöntämisperusteet |
||||
Myöntämisperusteet määritellään työohjelmissa ja ehdotuspyynnöissä, ottaen huomioon vähintään seuraavat tekijät: |
Myöntämisperusteet määritellään työohjelmissa ja ehdotuspyynnöissä, ottaen huomioon vähintään seuraavat tekijät: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Perustelu
AK korostaa, että 70 prosenttia EU:n lainsäädännöstä pannaan täytäntöön paikallisella ja alueellisella tasolla, ja painottaa eri EU-ohjelmien, rahoitusvälineiden ja alueellisten strategioiden välisiä synergioita. Alueelliset älykkään erikoistumisen strategiat ovat osoittautuneet hyödyllisiksi ja tärkeiksi välineiksi taloudellisessa muutoksessa ja parhaiden käytäntöjen jakamisessa eurooppalaisten kumppanuuksien kautta.
II POLIITTISET SUOSITUKSET
EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA
1. |
pitää komission esittämää Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaa koskevaa säädösehdotusta myönteisenä. Tämä on ensimmäinen kerta, kun komissio on ehdottanut pakettia, jossa integroidaan digitalisaatio, tutkimus ja innovaatio kaikkiin suurimpiin EU:n ohjelmiin ja Euroopan laajuiseen yhteiskunnalliseen kehitykseen. Paikallisten ja alueellisten viranomaisten keskeinen asema Digitaalinen Eurooppa -ohjelman toteuttamisessa olisi otettava huomioon kaikissa toimenpiteissä digitaalisten sisämarkkinoiden kehittämisen nopeuttamiseksi. |
2. |
muistuttaa ihmisten, liiketoiminnan ja osaamisen keskeisestä asemasta digitaalisten sisämarkkinoiden hyötyjen maksimoinnissa. Digitaalinen Eurooppa -ohjelman toteuttamiseen liittyen AK painottaa, että EU:n digitaalisten sisämarkkinoiden viimeistelyyn tarvitaan myös selkeää ja vakaata oikeudellista ympäristöä ja suotuisia olosuhteita, jotta voidaan edistää innovointia, poistaa markkinoiden pilkkoutuneisuutta ja mahdollistaa kaikkien toimijoiden hyötyminen uudesta markkinadynamiikasta. |
3. |
painottaa Digitaalinen Eurooppa -ohjelman avainasemaa sen kehkeytyessä vahvaksi investointi- ja kehitysohjelmaksi, jotta voidaan hyödyntää tarvittavat ja luodut mahdollisuudet kaikilta osin toimivien digitaalisten sisämarkkinoiden saavuttamiseksi. Avainkysymys on, kuinka Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta saadaan niin houkutteleva, että kaupungit ja alueet – teollisuudenaloineen, yliopistoineen ja asukkaineen – nopeuttavat Euroopan laajuista digitalisaatiota ja taloudellista muutosta lisäämällä huomattavasti julkisia ja yksityisiä investointeja henkilöpääomaan ja fyysiseen pääomaan. |
4. |
painottaa lainsäädännöllisten esteiden poistamisen, byrokratian vähentämisen ja EU:n lainsäädännön nykyaikaistamisen tärkeyttä, koska ne ovat avaintekijöitä Euroopan teollisuuden vahvan kilpailukyvyn varmistamisessa. Samalla on tarve parantaa julkisen ja yksityisen sektorin valmiutta toteuttaa digitaalisia innovaatioita. |
5. |
pitää myönteisenä Digitaalinen Eurooppa -ohjelman investointeja kehittyneeseen suuren kapasiteetin digitaaliseen infrastruktuuriin, kuten 5G-verkkoihin, joita tarvitaan digitaalisten palveluiden ja teknologioiden käyttöönoton mahdollistamiseksi kaikkialla Euroopassa. Laajakaistalla on keskeinen rooli innovatiivisten ja kilpailukykyisten digitaalisten palveluiden kehittämisessä, minkä vuoksi AK kehottaa nopeaan 5G-tekniikan standardointiin televiestintäverkkojen yhteentoimivuuden varmistamiseksi. |
6. |
painottaa kaupunkien ja alueiden keskeistä asemaa digitaalisten palvelujen tarjoajina asukkaille sekä digitaalisen infrastruktuurin, kuten datan tuottamisen, luomisessa ja hallinnoinnissa. Digitaaliset palvelut tarjoavat mahdollisuuksia yhteiskunnalliseen innovointiin, yrittäjyyteen sekä työpaikkojen ja liiketoiminnan luomiseen. |
7. |
edellyttää, että Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa otetaan huomioon ja varmistetaan julkisen hallinnon ja julkisten palvelujen digitalisaatio, jotta kaupungit kykenevät vastaamaan yhteiskunnallisiin tarpeisiin. Tämä edellyttää EU:n laajuista yhteentoimivuutta ja datan, teknologian ja taitotiedon saatavuutta. |
8. |
painottaa datan laadun ja määrän tärkeyttä, mikä on keskeistä Digitaalinen Eurooppa -ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa. Aiemmissa AK:n lausunnoissa on painotettu kuntien ja alueiden roolia datan yhtenäistämisessä, keräämisessä, laadussa, saatavuudessa ja käytössä sekä turvallisen ja yhteentoimivan digitaalisen infrastruktuurin takaamisessa rajatylittävälle tiedonkululle digitaalitaloudessa. |
9. |
painottaa tekoälyn tärkeyttä lupaavana teknologiana, jota voidaan soveltaa kestävään kasvuun ja yhteiskunnallisiin haasteisiin. Tekoälyä on tämän vuoksi vahvistettava varmistamalla datan laatu ja turvaamalla yksityisyyden suoja, mutta samalla edelleen sallimalla nimetön tiedonrikastus, koneoppiminen ja hahmontunnistuksen perusteet. |
10. |
toteaa, että dataa sisältävät tekoälykirjastot ovat keskeisessä osassa älykkäiden julkisten palvelujen suunnittelussa. Huonolaatuinen data voi vaikuttaa toivottuun tulokseen ja palveluiden tehokkuuteen ja näin ollen heikentää tekoälyn mahdollisia hyötyjä. Hyvälaatuinen data on olennaista, jotta julkishallinnot pystyvät suunnittelemaan, toteuttamaan ja valvomaan omaksumansa toimintapolitiikan vaikutuksia empiirisen näytön pohjalta ja hyödyntämällä data-analyysivalmiuksia. Tämä vahvistaisi julkisen vallan toiminnan avoimuutta ja vastuullisuutta ja auttaisi parantamaan toimintapolitiikan tuloksia. Datalla tulee olemaan suuri vaikutus tiedon kulttuurin luomisessa, missä näytöstä tulee perusta älykkäämmälle ja asukaskeskeiselle hallinnolle ja poliittiselle päätöksentekoprosessille. |
11. |
kehottaa useiden meneillään olevien datavetoisen talouden ja datavetoisen yhteiskunnan toimenpiteiden perusteelliseen integroimiseen Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan. Näitä toimenpiteitä on käsitelty digitaalisten sisämarkkinoiden yhteydessä useissa datapaketeissa: Euroopan datavetoisen talouden rakentaminen (COM(2017) 9), kehys henkilötietojen vapaalle liikkuvuudelle Euroopan unionissa (COM (2017) 228) ja vuonna 2018 kolmannessa datapaketissa. Viimeksi mainittu sisältää tiedonannon ”Päämääränä yhteinen eurooppalainen data-avaruus”, jossa käsitellään yksityisen sektorin tiedon saatavuutta yleisen edun mukaisiin tarkoituksiin (mukana lista keskeisistä periaatteista tiedon jakamisesta yritysten ja julkishallinnon välillä – ”B2G”) ja joka sisältää ohjeellisen asiakirjan yksityisen tiedon jakamisesta. Samanaikaisesti komissio on hyväksynyt ehdotuksen julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäyttöä koskevan direktiivin (PSI-direktiivi) uudelleenlaatimisesta. |
12. |
korostaa tuloksia, jotka saatiin komission sidosryhmävuoropuhelusta, joka käsitteli tiedonantoa ”Euroopan datavetoisen talouden rakentaminen”, ja erityisesti muiden kuin sääntelytoimenpiteiden saamaa vahvaa tukea, kun tarkoituksena on maksimoida ja järjestää datan saatavuus ja datan uudelleenkäyttö yritysten välillä. Esimerkkinä digitaalisesta siirtymästä terveydenhuollossa todettakoon, että julkisessa kuulemisessa tutkittiin tarvetta poliittisiin toimenpiteisiin digitaalisen innovaation edistämisessä terveydenhuollon laadun parantamiseksi koko Euroopassa (komitea on kiinnittänyt erityistä huomiota kyseiseen tarpeeseen). |
13. |
kehottaa käyttämään yhteisyrityksiä, Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin digitaaliteknologian osaamis- ja innovaatioyhteisöä ja muita EU:n aloitteita sekä alueiden välisiä eurooppalaisia kumppanuuksia mekanismeina Digitaalinen Eurooppa -ohjelman toteuttamiseen. Älykkäät ja kestäväpohjaiset digitaaliset ratkaisut ovat keskeisessä roolissa paikallisen ja alueellisen tason kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa ja suurimpien yhteiskunnallisten haasteiden, kuten ilmastonmuutoksen, käsittelyssä. Ratkaisut vaativat korkealaatuista suurteholaskentaa, tekoälyyn perustuvia ratkaisuja ja kyberturvallisuutta. Kaupunkeja ja alueita tulisi rohkaista ryhtymään edelläkävijöiksi Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan osallistumisessa, erityisesti uusien sovellusten testausalueina. Digitalisaation merkitys kasvaa esimerkiksi kaupunkisuunnittelussa, erityisesti alueellisen informaatiomallinnuksen kautta. |
14. |
huomauttaa, että täysimääräiset hyödyt investoinneista digitaalisiin teknologioihin ja alustoihin on laajennettava Euroopan tasolle. Osaaviin asiantuntijoihin investointi on tarpeellinen ennakkoedellytys, vaikka se ei yksin riitä. Kansalaisia tulee kouluttaa ja varustaa heidät asianmukaisella digitaalisella osaamisella. Tarvitaan erityisiä toimenpiteitä ammattilaisten uudelleenkouluttamiseksi, jotta heidän erikoisosaamistaan voidaan hyödyntää uusissa digitaalisissa työtehtävissä. Eurooppalaisissa koulutusjärjestelmissä pitkälle vietyjen digitaalisten taitojen tarjoaminen nuorille oppijoille on pakollinen investointi tulevaisuuden työvoiman laadun takaamiseksi Euroopassa. On ilmeistä, että STEAM-aineiden (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet, taidealat ja matematiikka) opetuksen merkitys kasvaa. Digitaalinen Eurooppa -ohjelman täytäntöönpano täytyy hoitaa synergiassa digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman kanssa. |
15. |
painottaa, että digitaaliseen alustatalouteen siirtymisessä on tärkeää varmistaa, että julkisten ja yksityisten palvelujen sääntely on käyttäjäkeskeistä, digitaalista ja yhteentoimivaa suunnittelultaan ja yhden kerran periaatteen mukaista valtiolliseen, alueelliseen ja paikalliseen julkiseen valtaan nähden. |
16. |
toteaa, että hallinnon digitaalisia alustoja ei mainita Digitaalinen Eurooppa -ohjelman säädöstekstissä. Näiden alustojen käsite liittyy kuitenkin ohjelman tavoitteeseen 5, joka käsittelee yhteentoimivuutta ja digitaalisten teknologioiden toteutusta julkisen vallan ja yksityisen sektorin toimin. Tämä on myös selvitetty tarkemmin liitteessä 2, jossa käsitellään julkishallinnon palveluiden yhteentoimivuuteen liittyviä toimia, yhden kerran periaatteen soveltamista ja digitaalisten palveluiden infrastruktuuria. |
17. |
kehottaa rakentamaan digitaalisia alustoja luomalla yleiskäyttöisiä ja uudelleenkäytettäviä ratkaisuja digitaalisessa tunnistamisessa sekä luottamus- ja turvapalveluissa. Nämä on yhdistetty kehittyneisiin uudelleenkäytettäviin ratkaisuihin, jotka perustuvat tekoälyn avulla toimiviin datavetoisiin menetelmiin. Tämä auttaa varmistamaan, että julkiset palvelut ovat toisiinsa kytkeytyneitä eri politiikanaloilla ja hallinnon tasoilla. Se edistää myös hallinnon palvelujen älykkäämpää toimintaa, joka on räätälöity vastaamaan käyttäjien erityistarpeisiin ja on saatavilla verkko- ja mobiilialustoilla. |
18. |
suosittelee, että digitaalisten teknologioiden rajatylittävä käyttö yhdistetään oikeudellisten ja muiden esteiden poistamiseen yhteistyöltä, mitä käsitellään 8 artiklassa ”Käyttöönotto, digitaalisten valmiuksien paras käyttö ja yhteentoimivuus”. |
19. |
painottaa sellaisen digitaali-innovointikeskittymien verkoston perustamisen tärkeyttä, joka on riittävän kattava kaikille alueille. Vaikutustenarvioinnissa osoitetaan selvästi, että digitaali-innovointikeskittymillä on voimakas alueellinen ulottuvuus (erityisesti pk-yrityksiä ajatellen). Tätä asiaa ei kuitenkaan mainita säädösehdotuksessa. Digitaali-innovointikeskittymien valitsemisen tulisi olla avoin ja luotettava prosessi, johon yhden ainoan digitaali-innovointikeskittymän lisäksi sisältyy tarvittaessa myös digitaali-innovointikeskittymien verkosto jokaisessa jäsenvaltioissa. Digitaali-innovointikeskittymät olisi valittava maakohtaisesti, alueellisesti ja temaattisesti tasapainoisella tavalla. Digitaali-innovointikeskittymien verkostolla olisi oltava tiiviit yhteydet muihin verkostoihin, kuten Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin digitaaliteknologian osaamis- ja innovaatioyhteisöön ja Yritys-Eurooppa-verkostoon. |
20. |
painottaa tekoälyn tärkeyttä ja yhteyttä laajennettuun todellisuuteen (XR), VR-, AR-, 3D-teknologioihin ja robotiikkaan, jotka tulevat muodostamaan uuden pohjan globaalille liiketoiminnalle, alustataloudelle ja oppimisalustoille. Tämä edistää useanlaisten koulutus- ja kulttuurisisältöjen tasapuolista saatavuutta ja innovatiivisten tietämyksen siirron alustojen luomista työntekijöiden uudelleenkouluttamiseen. Tämän lisäksi se tukee kestävää kehitystä, koska se vähentää huomattavasti tarvetta fyysisiin esineisiin, matkustamiseen ja hiilidioksidipäästöihin. |
21. |
painottaa turvallisuuden roolia ja tärkeyttä digitaalialalla ja korostaa kuntien ja alueiden asemaa kyberrikollisuuden torjumisessa ja tietosuojan varjelemisessa. |
22. |
kannattaa ohjelmaan assosioituneita kolmansia maita koskevia säännöksiä etenkin sen kannalta, että digitalisaatio sisällytetään näin muodoin toimiin Yhdistyneiden kansakuntien vahvistamien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Tämä tarkoittaa innovoinnissa ja käyttöönotossa yhteistyömentaliteetin ja avoimuuden kautta saavutettavan lisäarvon korostamista. Tieto- ja viestintäteknisen vallankumouksen erityisluonne mahdollistaa sen, että EU voi ottaa vahvan globaalin roolin kestävän kasvun edelläkävijänä ja hyvinvointia edistävässä teknologisessa osaamisessa. |
23. |
toteaa, että komission ehdotukset ovat toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisia. |
Bryssel 5. joulukuuta 2018.
Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja
Karl-Heinz LAMBERTZ