This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32014D0746
2014/746/EU: Commission Decision of 27 October 2014 determining, pursuant to Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council, a list of sectors and subsectors which are deemed to be exposed to a significant risk of carbon leakage, for the period 2015 to 2019 (notified under document C(2014) 7809) Text with EEA relevance
2014/746/EL: Komisjoni otsus, 27. oktoober 2014 , millega määratakse ajavahemikuks 2015–2019 kindlaks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ selliste sektorite ja allsektorite loetelu, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks (teatavaks tehtud numbri C(2014) 7809 all) EMPs kohaldatav tekst
2014/746/EL: Komisjoni otsus, 27. oktoober 2014 , millega määratakse ajavahemikuks 2015–2019 kindlaks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ selliste sektorite ja allsektorite loetelu, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks (teatavaks tehtud numbri C(2014) 7809 all) EMPs kohaldatav tekst
ELT L 308, 29.10.2014, p. 114–124
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
29.10.2014 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 308/114 |
KOMISJONI OTSUS,
27. oktoober 2014,
millega määratakse ajavahemikuks 2015–2019 kindlaks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ selliste sektorite ja allsektorite loetelu, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks
(teatavaks tehtud numbri C(2014) 7809 all)
(EMPs kohaldatav tekst)
(2014/746/EL)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, (1) eriti selle artikli 10a lõiget 13,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Direktiiviga 2003/87/EÜ nähakse ette, et alates 2013. aastast peaksid liidu heitkogustega kauplemise süsteemis (ELi HKS) osalevate käitiste käitajatele lubatud heitkoguse ühikute (LHÜd) eraldamise peamiseks meetodiks olema enampakkumised. Tingimustele vastavad käitajad saavad siiski jätkuvalt LHÜsid tasuta ajavahemikul 2013–2020 kooskõlas direktiivis 2003/87/EÜ ja komisjoni otsuses 2011/278/EL (2) sätestatud eeskirjadega. |
(2) |
Kuna puudub kaugeleulatuv rahvusvaheline kliimakokkulepe, millega tagada, et maakera keskmine temperatuur ei tõuseks rohkem kui 2 °C, võib see vähendada Euroopa Liidu meetmetest tulenevat kasu. Siduvate meetmete puudumine rahvusvahelisel tasandil võib põhjustada kasvuhoonegaaside heitkoguste suurenemist kolmandates riikides, kus tööstussektori suhtes ei kohaldata võrreldavaid CO2-heite piiranguid (edaspidi „kasvuhoonegaaside heite ülekandumine”). Kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohu vähendamiseks nähakse direktiiviga 2003/87/EÜ ette, et vastavalt rahvusvaheliste läbirääkimiste tulemustele teeb komisjon kindlaks nende sektorite ja allsektorite loetelu, kus on märkimisväärne kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht (edaspidi „sektorite ja allsektorite loetelu”). Nimetatud sektoritele ja allsektoritele tuleks eraldada tasuta 100 % LHÜde kogusest, mis on kindlaks määratud direktiivi 2003/87/EÜ ja otsuse 2011/278/EL alusel ning mille suhtes on kohaldatud direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikes 5 osutatud ja komisjoni otsuse 2013/448/EL (3) II lisas sätestatud sektoriülest paranduskoefitsienti. |
(3) |
Sellega seoses analüüsis komisjon seda, mil määral kolmandad riigid, kelle toodang moodustab määrava osa maailma kogutoodangust kasvuhoonegaaside heite ülekandumise loetelus olevates sektorites ja allsektorites, võtavad kindlaid kohustusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks asjaomastes sektorites ning kas need kohustused on võrreldavad ELi omadega ja kas neid rakendatakse samas ajavahemikus. Lisaks uuriti, mil määral kõnealustes riikides asuvate käitiste tõhusus on võrreldav Euroopa Liidus asuvate käitistega. Komisjon jõudis järeldusele, et kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohustus ei ole piisavalt võrreldav ja seega ei ole CO2-tõhususe võrreldavus asjakohane. |
(4) |
Märkimisväärse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohuga sektorite ja allsektorite esimene loetelu kehtestati 2009. aastal komisjoni otsusega 2010/2/EL (4) 2013. ja 2014. aastaks. |
(5) |
Hindamine peaks põhinema mitmel kvantitatiivsel ja kvalitatiivsel kriteeriumil ning viimase kolme aasta andmetel. Sellega seoses kasutas komisjon aastate 2009, 2010 ja 2011 andmeid, kuna 2012. aasta andmed olid kättesaadavad ainult mõne parameetri puhul. |
(6) |
Selleks et määrata kindlaks sektorite ja allsektorite loetelu, hindas komisjon sektorite ja allsektorite kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori NACE 4. tasandil kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1893/2006 (5). NACE 4. tasandil on andmete kättesaadavus optimaalne ning sektorid täpselt määratletud. Sektor on NACE klassifikaatori neljanumbrilisel tasandil ja allsektor CPA (kuuenumbriline) või Prodcomi (kaheksanumbriline) tasandil, st kaupade klassifikatsioonis, mida kasutatakse liidu tööstusliku tootmise statistikas ja mis tuleneb NACE klassifikaatorist. |
(7) |
Sektoreid hinnati esmalt lähtudes direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõigetes 15 ja 16 sätestatud kvantitatiivsetest kriteeriumidest. Nimetatud kvantitatiivsete kriteeriumide kohaldamiseks pidi komisjon määrama kindlaks direktiivi 2003/87/EÜ rakendamisest tingitud otsesed ja kaudsed lisakulud. |
(8) |
Otsesed lisakulud, mis on tingitud LHÜde kogusest, mida sektor peaks ostma, kui ei ole kindlaks tehtud märkimisväärset kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu, on arvutatud sektori tasandi otsese CO2-heite andmete põhjal. Euroopa Liidu tehingulogi („ELi tehingulogi”) andmeid peetakse kõige täpsemaks ja läbipaistvamaks CO2-heite andmete allikaks käitise tasandil ja seepärast on neid andmeid kasutatud sektorite otseste kulude arvutamiseks. Alates 1. jaanuarist 2013 ELi HKSiga hõlmatud sektorite ja kasvuhoonegaaside kohta ei ole ELi tehingulogis heiteandmeid. Seetõttu kasutas komisjon otsese CO2-heite andmeid, mille liikmesriigid esitasid neil juhtudel riiklikes rakendusmeetmetes vastavalt otsusele 2011/278/EL. |
(9) |
Kaudsete lisakulude määramiseks kogus komisjon liikmesriikidelt andmeid elektritarbimise kohta sektori tasandil, tagades, et liikmesriikide tarbitud elektrienergiat ei arvestataks topelt eri NACE koodide all. Selleks et määrata otsuses 2010/2/EL sätestatud sektorite ja allsektorite loetelu jaoks kindlaks eri sektorites tarbitava elektri tootmisega seotud heitkogused, kasutas komisjon keskmist heitekoefitsienti, mis tuletati elektrienergia tootmiseks vajaliku kogu kütusekasutuse struktuuri põhjal, sest arvati, et see põhineb kõige täpsematel andmetel. Sama keskmist heitekoefitsienti on kasutatud käesoleva otsuse aluseks olevates hinnangutes. |
(10) |
Lisaks pidi komisjon otseste ja kaudsete lisakulude määramiseks hindama keskmist CO2-hinda. Sektorite ja allsektorite esimese loetelu koostamiseks kasutati hindamisel eeldatavat CO2-hinda, 30 eurot ühe CO2-ekvivalenttonni kohta. Otsuse 2010/2/EL kohaldamisajal on olnud märkimisväärne erinevus hindamisel kasutatud eeldatava CO2-hinna ja tegeliku hinna vahel, kusjuures viimane on oluliselt madalam. Komisjon tegi siiski oma teatises „Kliima- ja energiapoliitika raamistik ajavahemikul 2020–2030” (6) ettepaneku seada eesmärgiks vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2030. aastaks võrreldes 1990. aastaga tingimusteta 40 % ning püstitada eesmärk seoses taastuvenergiaallikatega. Samuti on komisjon teinud ettepaneku luua ELi HKSis turustabiilsusreserv. Sellistel tingimustel eeldatakse, et tulevikus mõjutab CO2-hinda tugevamini heite vähendamine keskmise ja pika aja jooksul. Seetõttu peetakse põhjendatuks kasutada ka edaspidi käesoleva otsuse aluseks olevate hinnangute tegemisel eeldatavat CO2-hinda 30 eurot ühe CO2-ekvivalenttonni kohta. |
(11) |
Otseseid ja kaudseid lisakulusid tuleks arvutada osana kogulisandväärtusest. Kogulisandväärtuse hindamisel sektorite tasandil on kasutatud Eurostati koostatud ettevõtluse struktuurstatistika andmeid. |
(12) |
Lisaks hindas komisjon iga sektori ja allsektori kaubavahetuse intensiivsust Eurostati Comexti andmebaasist saadud andmete põhjal. |
(13) |
Kokku hindas komisjon 245 tööstussektorit ja 24 allsektorit, mis on klassifitseeritud NACE klassifikaatori jagude „Kaevandamine” ja „Tootmine” alla. Käesoleva otsuse lisa punktis 1 loetletud sektorid ja allsektorid vastavad direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõigetes 15 ja 16 sätestatud kriteeriumidele ning neid tuleks pidada märkimisväärse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohuga sektoriteks. |
(14) |
Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikes 17 sätestatud kvalitatiivsetel kriteeriumidel põhinevaid hindamisi on tehtud paljudes sektorites, mida ei peetud artikli 10a lõigetes 15 ja 16 sätestatud kvantitatiivsete kriteeriumide põhjal kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohuga sektoriteks. Kvalitatiivne hindamine korraldati juhtudel, mis vastasid varasema loetelu koostamise kvalitatiivsetele kriteeriumidele, piiripealsete sektorite puhul ja tööstusharu esindajate taotluse korral. |
(15) |
Sektorite „Tekstiili viimistlemine” (NACE kood 1330) „Põletatud savist telliste, kivide ja muude ehitustoodete tootmine” (NACE kood 2332), „Kipsist ehitustoodete tootmine” (NACE kood 2362), „Malmivalu” (NACE kood 2451) ja „Kergmetallide valu” (2453) puhul on ajakohastatud kvalitatiivseid hindamisi, mis korraldati 2013. ja 2014. aastal kehtiva sektorite ja allsektorite varasema loetelu koostamisel. Jõuti järeldusele, et asjaolud, mis õigustavad nende sektorite lisamist sektorite ja allsektorite loetellu, on endiselt ülekaalus. Seega tuleks nimetatud sektoreid pidada märkimisväärse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohuga sektoriteks ka ajavahemikul 2015–2019. |
(16) |
Sektori „Linnasetootmine” (NACE kood 1106) puhul tehti kvalitatiivne hindamine, kuna nimetatud sektor on piiripealne juhtum seoses direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikega 16b. Võttes arvesse direktiivi 2003/87/EÜ rakendamisest tulenevaid suurenenud kulusid, selgus hindamisel, et kaubavahetuse intensiivsus on suur ja sektori tulusus on liidus märkimisväärselt langenud. Väikesed kasumimarginaalid piiravad käitiste suutlikkust teha investeeringuid ja vähendada heitkoguseid. Nimetatud tegurite koosmõju põhjal tuleks kõnealuse sektori puhul pidada kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu märkimisväärseks. |
(17) |
Lisa punktis 2 loetletud sektoreid tuleks kvalitatiivsete kriteeriumide põhjal pidada märkimisväärse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohuga sektoriteks. |
(18) |
Kuna märkimisväärse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohuga sektorite ja allsektorite loetelu, mis sätestatakse lisas, kehtib ajavahemikul 2015–2019, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2015. |
(19) |
Õiguskindluse ja selguse huvides tuleks otsus 2010/2/EL tunnistada kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015. |
(20) |
Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Lisas loetletud sektorite ja allsektorite puhul peetakse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu märkimisväärseks.
Artikkel 2
Otsus 2010/2/EL tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2015.
Artikkel 3
Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.
Artikkel 4
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel, 27. oktoober 2014
Komisjoni nimel
komisjoni liige
Connie HEDEGAARD
(1) ELT L 275, 25.10.2013, lk 32.
(2) Komisjoni otsus 2011/278/EL, 27. aprill 2011, millega määratakse kindlaks kogu liitu hõlmavad üleminekueeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a kohaste tasuta saastekvootide ühtlustatud eraldamiseks (ELT L 130, 17.5.2011, lk 1).
(3) Komisjoni otsus 2013/448/EL, 5. september 2013, milles käsitletakse riiklikke rakendusmeetmeid kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamiseks üleminekuperioodil kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11 lõikega 3 (ELT L 240, 7.9.2013, lk 27).
(4) Komisjoni otsus 2010/2/EL, 24. detsember 2009, millega määratakse kindlaks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2003/87/EÜ selliste sektorite ja allsektorite loetelu, mille puhul kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu peetakse märkimisväärseks (ELT L 1, 5.1.2010, lk 10).
(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).
(6) COM(2014)15 (final/2), 28. jaanuar 2014.
LISA
Sektorid ja allsektorid, mille puhul vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikele 13 peetakse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu märkimisväärseks
1. DIREKTIIVI 2003/87/EÜ ARTIKLI 10a LÕIGETES 15 JA 16 SÄTESTATUD KRITEERIUMIDE PÕHJAL
1.1. NACE neljanumbrilise klassifikatsiooni tasandil
NACE kood |
Kirjeldus |
Kriteerium |
0510 |
Kivisöe kaevandamine |
C |
0610 |
Toornafta tootmine |
C |
0620 |
Maagaasi tootmine |
C |
0710 |
Rauamaagi kaevandamine |
C |
0729 |
Muude mitteraudmetallide maakide kaevandamine |
C |
0891 |
Kemikaalide ja mineraalväetiste toorme kaevandamine |
C |
0893 |
Soola kaevandamine |
A |
0899 |
Muu mujal liigitamata kaevandamine |
A, C |
1020 |
Kala, vähilaadsete ja limuste töötlemine ja säilitamine |
C |
1041 |
Õli ja rasva tootmine |
C |
1062 |
Tärklise ja tärklisetoodete tootmine |
A |
1081 |
Suhkrutootmine |
A |
1086 |
Homogeenitud toiduainete ja dieettoitude tootmine |
C |
1101 |
Kange alkoholi destilleerimine, rektifitseerimine ja segamine |
C |
1102 |
Viinamarjaveini tootmine |
C |
1104 |
Muude destilleerimata kääritatud jookide tootmine |
A |
1310 |
Tekstiilkiudude ettevalmistamine ja ketramine |
C |
1320 |
Riidekudumine |
C |
1391 |
Silmkoe- ja heegelkanga (trikookanga) tootmine |
C |
1392 |
Valmis tekstiiltoodete tootmine, v.a rõivad |
C |
1393 |
Vaipade ja vaipkatete tootmine |
C |
1394 |
Nööri-, köie- ja võrgulina tootmine |
C |
1395 |
Lausriide ja lausriidest toodete tootmine, v.a rõivad |
C |
1396 |
Tehnilise ja tööstusliku otstarbega tekstiilide tootmine |
C |
1399 |
Mujal liigitamata tekstiilitootmine |
C |
1411 |
Nahkrõivaste tootmine |
C |
1412 |
Töörõivaste tootmine |
C |
1413 |
Muude pealisrõivaste tootmine |
C |
1414 |
Alusrõivaste tootmine |
C |
1419 |
Muude rõivaste ja rõivalisandite tootmine |
C |
1420 |
Karusnahatoodete tootmine |
C |
1431 |
Suka- ja sokitootmine |
C |
1439 |
Muude silmkoe- ja heegelrõivaste tootmine |
C |
1511 |
Nahatöötlemine ja -parkimine; karusnaha töötlemine ja värvimine |
C |
1512 |
Kohvrite, käekottide jms, sadulsepatoodete ja rakmete tootmine |
C |
1520 |
Jalatsitootmine |
C |
1622 |
Kilpparketi tootmine |
C |
1629 |
Muude puittoodete tootmine; korgist, õlest ja punumismaterjalist toodete tootmine |
C |
1711 |
Paberimassi tootmine |
A, C |
1712 |
Paberi- ja papitootmine |
A |
1724 |
Tapeeditootmine |
C |
1910 |
Koksitootmine |
A, C |
1920 |
Puhastatud naftatoodete tootmine |
A |
2012 |
Värvainete ja pigmentide tootmine |
C |
2013 |
Muude anorgaaniliste põhikemikaalide tootmine |
A, C |
2014 |
Muude orgaaniliste põhikemikaalide tootmine |
A, C |
2015 |
Väetiste ja lämmastikuühendite tootmine |
A, B |
2016 |
Plasti tootmine algkujul |
C |
2017 |
Sünteeskautšuki (toorkummi) tootmine algkujul |
C |
2020 |
Taimekaitsevahendite ja muude agrokeemiatoodete tootmine |
C |
2042 |
Parfüümide ja tualetitarvete tootmine |
C |
2053 |
Eeterlike õlide tootmine |
C |
2059 |
Mujal liigitamata keemiatoodete tootmine |
C |
2060 |
Keemilise kiu tootmine |
C |
2110 |
Põhifarmaatsiatoodete tootmine |
C |
2120 |
Ravimpreparaatide tootmine |
C |
2211 |
Kummirehvide ja sisekummide tootmine; kummirehvide protekteerimine ja taastamine |
C |
2219 |
Muude kummitoodete tootmine |
C |
2311 |
Lehtklaasi tootmine |
A |
2313 |
Klaasanumate tootmine |
A |
2314 |
Klaaskiutootmine |
A/C (1) |
2319 |
Muu klaasi tootmine ja töötlemine, sh tehniline klaas |
C |
2320 |
Tulekindlate toodete tootmine |
C |
2331 |
Keraamiliste kivide ja plaatide tootmine |
A, C |
2341 |
Kodu- ja ehiskeraamika tootmine |
C |
2342 |
Keraamiliste sanitaarseadmete tootmine |
C |
2343 |
Keraamiliste isolaatorite ja isolatsioonielementide tootmine |
C |
2344 |
Muu tehnilise keraamika tootmine |
C |
2349 |
Muu keraamika tootmine |
C |
2351 |
Tsemenditootmine |
B |
2352 |
Lubja- ja kipsitootmine |
B |
2370 |
Kivilõikamine, -vormimine ja -viimistlus |
C |
2391 |
Abrasiivtoodete tootmine |
C |
2410 |
Raua, terase ja ferrosulamite tootmine |
A |
2420 |
Terastorude, -õõnesprofiilide jms -toruliitmike tootmine |
C |
2431 |
Külmtõmbamine lattideks |
C |
2441 |
Väärismetallitootmine |
C |
2442 |
Alumiiniumitootmine |
A, C |
2443 |
Plii-, tsingi- ja tinatootmine |
A |
2444 |
Vasetootmine |
C |
2445 |
Muude mitteraudmetallide tootmine |
C |
2446 |
Tuumkütuse töötlemine |
A, C |
2540 |
Relva- ja laskemoonatootmine |
C |
2571 |
Lõike- ja söögiriistade tootmine |
C |
2572 |
Lukkude ja hingede tootmine |
C |
2573 |
Tööriistade tootmine |
C |
2594 |
Kinnituselementide ja keermestatud toodete tootmine |
C |
2599 |
Mujal liigitamata metalltoodete tootmine |
C |
2611 |
Elektronkomponentide tootmine |
C |
2612 |
Trükkplaatide tootmine |
C |
2620 |
Arvutite ja arvuti välisseadmete tootmine |
C |
2630 |
Sideseadmete tootmine |
C |
2640 |
Tarbeelektroonika tootmine |
C |
2651 |
Mõõte-, katse- ja navigatsiooniseadmete tootmine |
C |
2652 |
Ajanäitajate tootmine |
C |
2660 |
Kiiritus-, elektromeditsiini- ja elektroteraapiaseadmete tootmine |
C |
2670 |
Optikainstrumentide ja -seadmete tootmine |
C |
2680 |
Magnet- ja optilise andmekandjate tootmine |
C |
2711 |
Elektrimootorite, -generaatorite ja trafode tootmine |
C |
2712 |
Elektrijaotusseadmete ja juhtaparatuuri tootmine |
C |
2720 |
Patareide ja akude tootmine |
C |
2731 |
Kiudoptilise kaabli tootmine |
C |
2732 |
Muu elektroonika- ja elektrijuhtmete või -kaabli tootmine |
C |
2733 |
Juhtmestiku tarvikute tootmine |
C |
2740 |
Elektriliste valgustusseadmete tootmine |
C |
2751 |
Elektriliste kodumasinate tootmine |
C |
2752 |
Mitteelektriliste kodumasinate tootmine |
C |
2790 |
Muude elektriseadmete tootmine |
C |
2811 |
Mootorite ja turbiinide tootmine, v.a õhusõidukite, mootorsõidukite ja mootorrataste mootorid |
C |
2812 |
Hüdrauliliste ja pneumaatiliste jõuseadmete tootmine |
C |
2813 |
Muude pumpade ja kompressorite tootmine |
C |
2814 |
Muude kraanide ja ventiilide tootmine |
C |
2815 |
Laagrite, ajamite, hammasülekannete ja ülekandeelementide tootmine |
C |
2821 |
Ahjude, tööstusahjude ja ahjupõletite tootmine |
C |
2822 |
Tõste- ja teisaldusseadmete tootmine |
C |
2823 |
Kontorimasinate ja -seadmete tootmine, v.a arvutid ja arvuti välisseadmed |
C |
2824 |
Ajamiga käsi-tööriistade tootmine |
C |
2825 |
Tööstuslike külmutus- ja ventilatsiooniseadmete tootmine |
C |
2829 |
Mujal liigitamata üldmasinate ja mehhanismide tootmine |
C |
2830 |
Põllu- ja metsamajandusmasinate tootmine |
C |
2841 |
Metallistantside tootmine |
C |
2849 |
Muude tööpinkide tootmine |
C |
2891 |
Metallurgiamasinate tootmine |
C |
2892 |
Kaevandus-, karjääri- ja ehitusmasinate tootmine |
C |
2893 |
Toiduaine-, joogi- ja tubakatööstusmasinate tootmine |
C |
2894 |
Tekstiili-, rõiva- ja nahatööstusmasinate tootmine |
C |
2895 |
Paberi- ja papitööstusmasinate tootmine |
C |
2896 |
Plasti- ja kummitööstusmasinate tootmine |
C |
2899 |
Mujal liigitamata erimasinate tootmine |
C |
2910 |
Mootorsõidukite tootmine |
C |
2931 |
Mootorsõidukite elektri- ja elektroonikaseadmete tootmine |
C |
3011 |
Laevade ja ujuvkonstruktsioonide ehitus |
C |
3012 |
Lõbusõidu- ja sportpaatide ehitus |
C |
3030 |
Õhu- ja kosmosesõidukite jms tootmine |
C |
3091 |
Mootorrataste tootmine |
C |
3092 |
Jalgrataste ja invasõidukite tootmine |
C |
3099 |
Muude mujal liigitamata transpordivahendite tootmine |
C |
3109 |
Muu mööbli tootmine |
C |
3211 |
Müntide vermimine |
C |
3212 |
Väärisesemete jms toodete tootmine |
C |
3213 |
Juveeltoodete imitatsioonide jms tootmine |
C |
3220 |
Muusikariistade tootmine |
C |
3230 |
Sporditarvete tootmine |
C |
3240 |
Mängude ja mänguasjade tootmine |
C |
3250 |
Meditsiini- ja hambaraviinstrumentide ning materjalide tootmine |
C |
3291 |
Harja-, pintsli- ja luuatootmine |
C |
3299 |
Muu mujal liigitamata tootmine |
C |
1.2. Tegevusaladel põhineva statistilise klassifikaatori (CPA) või Prodcomi tasandil
CPA või Prodcom |
Kirjeldus |
Kriteerium |
081221 |
Kaoliin ja muu kaoliinsavi |
C |
08122250 |
Tavalised savid ja kildad ehitustes kasutamiseks (v.a bentoniit, tulekindlad paisuvad savid, kaoliin ja kaoliinsavid); andalusiit, küaniit ja sillimaniit; mulliit; šamott- ja dinasmullad |
C |
10311130 |
Toiduks valmistatud või konserveeritud kartulid külmutatult (sh täielikult või osaliselt õlis keedetud ja seejärel külmutatud) (v.a äädikaga või äädikhappega töödeldud) |
A |
10311300 |
Kuivatatud kartulid pulbrina, jahuna, helvestena, graanulitena ja teradena |
A |
10391725 |
Kontsentreeritud tomatipüree ja -pasta |
C |
105121 |
Lõssipulber |
C |
105122 |
Täispiimapulber |
C |
105153 |
Kaseiin |
C |
105154 |
Laktoos ja laktoosisiirup |
C |
10515530 |
Vadak ja töödeldud vadak pulbrina, graanulitena või muus tahkes vormis, kontsentreeritud või kontsentreerimata, lisatud magusainet sisaldav või mittesisaldav |
A, C |
108211 |
Rasvatustatud või rasvatustamata kakaopasta |
C |
108212 |
Kakaovõi, -rasv ja -õli |
C |
108213 |
Suhkruta või muu magusainelisandita kakaopulber |
C |
10891334 |
Pagaripärm |
C |
20111150 |
Vesinik |
B |
20111160 |
Lämmastik |
B |
20111170 |
Hapnik |
B |
203021 |
Valmis pigmendid, hägustid ja värvid, klaasjad emailid ja glasuurid, angoobid, vedelad läikelakid jms; klaasfritt |
C |
239914 |
Tehisgrafiit; kolloidne või poolkolloidne grafiit; grafiidil või muul süsinikul põhinevad tooted pooltoodetena |
C |
23991910 |
Räbuvill, kivivill jms mineraalvillad ja nende omavahelised segud puistena, lehtedena või rullides |
A |
23991920 |
Paisutatud vermikuliit, kergkruus, vahtšlakk jms paisutatud mineraalmaterjalid ja nende omavahelised segud |
A |
25501134 |
Vabasepistatud raudosad ülekandevõllide, nukkvõllide, väntvõllide ja väntade jms jaoks |
A, C |
Sektorid, kus on märkimisväärne süsinikdioksiidi lekke oht, on määratletud järgmiste kriteeriumidega:
A |
: |
direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikes 15 sätestatud kriteeriumid; |
B |
: |
direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 16 punktis a sätestatud kriteerium; |
C |
: |
direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 16 punktis b sätestatud kriteerium. |
2. DIREKTIIVI 2003/87/EÜ ARTIKLI 10a LÕIKES 17 SÄTESTATUD KRITEERIUMIDE PÕHJAL
NACE kood |
Kirjeldus |
1106 |
Linnasetootmine |
1330 |
Tekstiili viimistlemine |
2332 |
Põletatud savist telliste, kivide ja muude ehitustoodete tootmine |
2362 |
Kipsist ehitustoodete tootmine |
2451 |
Malmivalu |
2453 |
Kergmetallide valu |
(1) Sektorit „Klaaskiutootmine” kirjeldatakse kahe statistilise klassifikaatori (CPA) koodiga: „231411 Klaaskiust kamm- või kraaslindid, heie, lõng ja tükeldatud kiud” ja „231412 Klaaskiust vuaal, villak, matid, madratsid, plaadid jm tooted, v.a riie”. NACE neljanumbrilise klassifikatsiooni tasandil hinnatuna ei vasta sektor direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõigetes 15 ja 16 sätestatud kriteeriumidele. Siiski vastab allsektor 231411 artikli 10a lõike 16 punktis b sätestatud kriteeriumidele ja allsektor 231412 vastab artikli 10a lõikes 15 sätestatud kriteeriumidele. Kuna kaks CPA koodi hõlmavad kogu sektorit „Klaaskiutootmine”, on sektor lisatud selguse huvides NACE neljanumbrilise klassifikatsiooni tasandi loetellu.