This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52008AE1192
Opinion of the European Economic and Social Committee on Developments in the business service sector in Europe
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettevõtlusteenuste sektori arengud Euroopas
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettevõtlusteenuste sektori arengud Euroopas
ELT C 27, 3.2.2009, p. 26–33
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
3.2.2009 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
C 27/26 |
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettevõtlusteenuste sektori arengud Euroopas”
(2009/C 27/06)
6. detsembril 2007 esitasid Euroopa Komisjoni asepresident ja institutsioonidevaheliste suhete ja teabevahetusstrateegia volinik Margot WALLSTRÖM ning Euroopa Komisjoni asepresident ja ettevõtluse ja tööstuse volinik Günter VERHEUGEN Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele taotluse koostada ettevalmistav arvamus teemal:
„Ettevõtlusteenuste sektori arengud Euroopas”.
Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 11. juunil 2008. Raportöör oli Edwin CALLEJA.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 446. istungjärgul 9. ja 10. juulil 2008 (9. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 135, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 12 liiget.
1. Sissejuhatus
1.1 |
Euroopa Komisjoni asepresident ja institutsioonidevaheliste suhete ja teabevahetusstrateegia volinik Margot WALLSTRÖM ning Euroopa Komisjoni asepresident ja ettevõtluse ja tööstuse volinik Günter VERHEUGEN palusid Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada ettevalmistav arvamus ettevõtlusteenuste kohta, jätkates ja täiendavalt analüüsides üht varasemat arvamust (1), mis käsitles ettevõtlusteenuseid ja tööstust. |
1.1.1 |
Seda uurimust läbi viies tuleks silmas pidada, et Euroopa Komisjon omistab Lissaboni kavale väga suurt tähtsust, et säilitada ja suurendada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet, tulles muutustega toime kooskõlas Euroopa säästva arengu strateegiaga ning toetades sotsiaalsel tasandil tööturu osapoolte esindajate tekkimist, et pidada läbirääkimisi asjakohasel tasandil. |
1.1.2 |
Nimetatud eesmärkide saavutamine peab toimuma paralleelselt tööstuse õigusraamistiku lihtsustamisega — tegemist on poliitilise prioriteediga, mis kujutab endast komisjoni tööstuspoliitika alussammast. |
1.1.3 |
Peale selle iseloomustab seda tööstuspoliitikat integreeritud lähenemine, mis arvestab erinevate sektorite vajadusi. |
2. Järelduste ja soovituste kokkuvõte
2.1 Teenuste sektori tähtsuse tunnistamine majanduslikus ja sotsiaalses arengus
Komitee leiab, et on hädavajalik nihutada ja laiendada tähelepanukeset teenuste suunas, mida ei tuleks enam pidada pelgalt töötleva tööstuse lisanduseks. Ühiskond on suurte muutuste keerises ja teenuste pakkumine asub nende muutuste keskmes. Niisiis peab komisjon neid arenguid tunnistama ja pöörama neile suurt tähelepanu.
2.2 Prioriteetsed meetmed
Arvestades meetmete laialdast valikut, mida on võimalik ettevõtlusteenustega seotud poliitikavaldkondades rakendada, on väga oluline seada prioriteete. „Ühenduse Lissaboni kavas 2008–2010” sätestatud kümne peamise eesmärgi saavutamisel on vaja teha kiireid edusamme. Need mõjutavad teenuste edasist arengut kas otseselt või kaudselt. Komitee arvates tuleks need prioriteedid järjestada järgmiselt:
— |
Meetmed seoses ettevõtlusteenuste alase poliitika ja kõrgetasemelise rühmaga. On soovitav moodustada ettevõtlusteenuste kõrgetasemeline rühm, kes teostaks nimetatud sektori süvaanalüüsi, vaataks läbi olemasolevad poliitikasuunad, et määratleda ja hinnata ettevõtlusteenuseid puudutavatest tõhusamaid ja edukamaid ning kavandada konkreetsed poliitikameetmed peamiste lünkade ja vajaduste täitmiseks. Eritähelepanu tuleb pöörata ettevõtlusteenuste eri allsektorite väga suurele mitmekesisusele, et kindlaks teha, millised neist nõuavad oluliste meetmete rakendamist ja millise tasandi (piirkondliku, riikliku, Euroopa Liidu tasandi) meetmed on põhjendatud. |
— |
Tööturumeetmed ettevõtlusteenuste valdkonnas. Sotsiaalsest perspektiivist on vaja uurida sügavuti valdkondlikul tasandil väljakutseid, mis tulenevad ettevõtlusteenuste ja töötleva tööstuse vaheliste suhete kaudu tekkinud uut tüüpi tööhõivest. Sealjuures tuleb silmas pidada töötajate, sealhulgas ka allhankega kaasatud töötajate haridust, koolitust, elukestvat õpet ja töölevõtu tingimusi. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleks toetada sotsiaaldialoogi sektori tasandil. Vaja on koostada kava, et arutada ettevõtlusteenuste sektorit mõjutavatest struktuursetest muutustest tulenevaid muutusi töötingimustes ja töövõimalustes. |
— |
Ettevõtlusteenused seoses uuenduspoliitikaga. Aktiivselt tuleks edendada teadus-, arendus- ja uuendustegevuse programme ning teenustealase uuendustegevusega seotud meetmeid. Rohkem tähelepanu pälvivad sellised valdkonnad nagu organisatsiooniline uuendustegevus, teadmismahukad ettevõtlusteenused ja uuenduste juhtimine. |
— |
Ettevõtlusteenuste standardite väljatöötamine. Ettevõtteid tuleks innustada, et nad aitaksid luua iseregulatsiooni teel standardeid, olles põhjalikult konsulteerinud ettevõtlusteenuste tarbijatega. Euroopa Standardikomitee ja tema partnerite (avatud platvormi) toetus on oluline eduka uuendustegevuse tulemuste levitamiseks, eelkõige kiire ja mitteametliku konsensuse loomise teel. |
— |
Teenuste teaduse arendamine on uus distsipliin hariduses ja koolituses. |
— |
Siseturg ja ettevõtlusteenuseid mõjutavad õigusaktid. Komitee on määratlenud valdkonnad, mis vajavad lihtsustamist, selgitamist ja halduskoormuse vähendamist nii, et seejuures ei leevendata kehtivaid nõudeid töökoha hügieeni ja ohutuse ning töötajate esindamise osas. Muuhulgas pööratakse tähelepanu sellele, et ei ole teostatud teenuste direktiivi mõjuhinnangut ettevõtlusteenustele ning et selles osas on vaja jätkuvaid jõupingutusi, eelkõige pärast direktiivi ülevõtmist siseriiklikku õigusesse. See peaks hõlmama ka võimalike edasiste meetmete määratlemist seoses avatuma kauplemise ja konkurentsiga laienenud ELi siseturul. |
— |
Ettevõtlusteenuste statistika edasine parandamine. Liikmesriikidelt oodatakse rohkem koostööd, et parandada statistikat ettevõtlusteenuste kohta ning eelkõige et saada paremat teavet selle toimimise kohta ja selle mõju kohta riigi majandusele — see on valitsustele vajalik vahend kõnealuse valdkonna potentsiaali arendamiseks. Muudatustest Euroopa ühenduste majandustegevuse üldise tööstusliku liigituse (NACE) peatükis 74 ei piisa, et tagada vajalikud üksikasjad, mida on vaja sisuliste andmete kogumiseks ettevõtlusteenuste kohta. |
3. Üldised märkused
3.1 |
Taust. 2006. aasta septembris vastu võetud EMSK arvamuses (CCMI/035) soovitati tõsisemat tähelepanu pöörata ettevõtlusteenustele, kuna nad annavad suure panuse Euroopa töötleva tööstuse toimimisse. Kõnealuses arvamuses selgitati teenuste ja tootmise vahelisi suhteid ning mõjusid sotsiaal- ja majanduselule tööhõive, tootlikkuse ja konkurentsivõime osas. See võetigi käesoleva täiendava analüüsi lähtealuseks ettevõtlusteenuste teemal. Käeolevat arvamust sobib alustada ettevõtlusteenuste määratlusega — need on teenindustegevused, mida kasutatakse vahesisendina ja mis mõjutavad tootmistegevuse kvaliteeti ja tõhusust, täiendades või asendades ettevõttesiseseid teenindusfunktsioone (Rubalcaba ja Kox, 2007). See määratlus kattub mõningal määral NACE rev. 1 (koodid 72–74) ja NACE uue versiooni (koodid 69–74, 77–78, 80–82) määratlusega ning kokkuvõttega teenuste erinevatest kategooriatest. Ettevõtlusteenuste alla kuulub kaks peamist kategooriat:
Käesoleva arvamuse eesmärk on aidata kõnealusel valdkonnal rohkem tunnustust saada, võimaldada tal takistamatult areneda ja aidata Euroopa riikide majandusi nende jõupingutustes muutuda globaalsel turul konkurentsivõimelisemaks. |
3.2 |
Teenuste ja ettevõtlusteenuste tähtsus. Teenustel on elanike, töötajate, ettevõtete, piirkondade ja riikide jaoks järjest suurem tähtsus. Teenused on majanduslike ja sotsiaalsete süsteemide nõudluste hulgas suurel määral ülekaalus. Kuigi teenused eksisteerivad majandus- ja ühiskonnaelu enamikes aspektides, ei kajastu suur osa sellest tegevusest statistikas. Tootmissektorite traditsiooniline jaotus, kuigi ebatäielik ja kätkeb endas tugevaid vastastikuseid seoseid majandusvaldkondade siseselt, võimaldab meil hinnata peamiste majanduslike tegevuste tähtsust. Teenused kui majandusvaldkond muutuvad Euroopas järjest tähtsamaks ning nende osakaal kogu tööhõives (70 %) on väiksem kui Ameerika Ühendriikides (80 %) ja suurem kui Jaapanis (67 %). Kõigis kolmes valdkonnas on ettevõtlusteenuste allsektor kasvanud väga dünaamiliselt, mis toob kaasa osakaalu kasvu kogu tööhõives. Põhitegevusena ettevõtlusteenuseid pakkuvad ettevõtted hõlmavad 10–12 % kogu tööhõivest ja lisaväärtusest. Kui arvestada ka ettevõtteid, kellele ettevõtlusteenused on kõrvaltegevuseks, siis on osakaal tööhõivest palju suurem. 2004. aastal olid ettevõtlusteenustega tegelevate ettevõtete osas juhtivad riigid Beneluxi maad, Ühendkuningriik, Prantsusmaa ja Saksamaa. Ajavahemikul 1995–2004 on mõned riigid oluliselt kasvatanud oma ettevõtlusteenuste sektorit: teiste hulgas nt Ungari, Poola, Austria, Läti ja Malta. See viitab teatud lähenemisprotsessile Euroopa Liidu riikide vahel. Eeltoodud järjestuses võeti arvesse vaid ettevõtteid, kelle jaoks ettevõtlusteenused on põhitegevusala. Enamik neist ettevõtetest kuuluvad väikeste või keskmise suurusega ettevõtete hulka. |
3.3 |
Hinnang arengutele. EMSK on nüüd olukorda uuesti hinnanud pärast eelmise arvamuse vastuvõtmist (CCMI/035, september 2006) toimunud arengute valguses ja täheldab rahuloluga, et Euroopa Komisjon on hakanud ettevõtlusteenuste mõjule töötlevale tööstusele suuremat tähtsust omistama.
|
3.4 |
Ettevõtlusteenuseid soodustavad tugimeetmed. Lisaks ELi käivitatud meetmetele ettevõtlusteenuste positsiooni parandamiseks tööstus- ja uuenduspoliitikas ning siseturu direktiivi võimalikele positiivsetele kõrvalmõjudele on komisjon võtnud ka muid meetmeid, mis kaudselt toetavad ettevõtlusteenuste rolli tootmistegevuses.
|
3.5 |
Ettevõtlusteenuste sektori peamised vajadused. Vaatamata teenuste arendamises tehtud edusammudele on oluline arvestada ka oluliste puudujääkide ja vajadustega. Praegune Euroopa poliitikaraamistik tugineb põhiliselt töötlevale tööstusele, ehkki teenustesektor moodustab selgelt majanduse kõige suurema osa ning edendab kasvu ettevõtluse ja ühiskonnaelu kõigis aspektides. |
3.5.1 |
Enamik ELi tööstuspoliitika horisontaalsetest ja valdkondlikest algatustest nii riiklikul kui ka ELi tasandil keskenduvad töötlevale tööstusele, vaatamata sellele, et ettevõtlusteenustel on seejuures loomulik tugifunktsioon. Sellest tulenevalt on kiiresti vaja luua tasakaalustatud ELi poliitika, milles ei alahinnata ettevõtlusteenuste olulisust Euroopa tööstuse üldise konkurentsivõime ning majanduse jaoks tervikuna. Mis tahes majandussektorile suunatud horisontaalsed algatused peavad olema tõepoolest horisontaalsed ning sobima ettevõtete ja töötajate vajadustega uues teenustemajanduses, kus tööstus- ja teenindussektor on lahutamatult seotud, pakkudes Euroopa majandusele oma koostoime kaudu uusi võimalusi maailmaturul. Mitmeid tööstuspoliitika elementideks olevaid ELi poliitilisi algatusi tuleks vastavalt teenustele kohandada ja rakendada. See hõlmab selliseid valdkondi, nagu tõhusalt toimiv teenuste siseturg, rahvusvaheline kaubandus, riigiabi reeglid, tööturg, sotsiaalmeetmed, koolitus ja regionaalpoliitika, teadus- ja arendustegevus, uuendustegevus, standardimine, ettevõtlus, parem statistika ja teave. Lisaks tuleb vajadusel arvesse võtta teenuste eritingimusi. See aga ei tähenda, et kõik poliitilised algatused peaksid olema vertikaalselt teenustele kohandatud. Pigem tuleks uurida kõigi nende poliitiliste algatuste mõju teenustele ning võtta vajadusel erimeetmeid. |
3.5.2 |
Suuri vajakajäämisi võib täheldada järgmistes valdkondades:
|
3.6 |
Seosed ettevõtlusteenuste meetmete ja asjakohaste poliitikavaldkondade vahel. Kogemused on näidanud, kuidas kavandatavad igakülgsed meetmed võiksid ettevõtlusteenustega seonduda ja muuta võimalikuks ettevõtlusteenuste jõulise arengu eelseisvate väljakutsetega toimetulekuks. Arvesse tuleks võtta eri poliitikavaldkondade koostoimet ja seotust. |
3.7 |
Ettevõtlusteenuste tõhustamiseks konkreetse ELi poliitika kujundamisel on vaja majandusteaduslikku põhjendust. Sellele on hiljuti viidanud Kox ja Rubalcaba („Business Services in European Economic Growth”, 2007). Oma argumentide toetuseks tõid nad eelkõige esile turgude ja süsteemi puudusi, nagu teabe ebaühtlust ja välismõjusid. |
3.8 |
Lissaboni kava 2008–2010. Ettevõtlusteenustega seotud poliitikavaldkonnad võiksid olla kasulikud seoses ELi Lissaboni kava 2008–2010 (KOM(2007) 804 lõplik) ettepanekutega. Enamik kümnest peamisest eesmärgist, mida soovitakse 2010. aastaks saavutada, mõjutavad otsesel või kaudsel viisil teenuseid. |
3.8.1 |
Komisjon esitab 2008. aasta keskpaigas uuendatud sotsiaalmeetmete kava, mille eesmärk on vähendada kvalifikatsioonipuudujääke. Enamikes eriti töömahukates ettevõtlusteenustes võib täheldada olulisi puudujääke ja vajadusi. Komitee tõdes oma arvamuses teemal „Esmatähtsate kategooriate tööhõive (Lissaboni strateegia)” (9), et Lissaboni ambitsioonikad tööhõive-eesmärgid on saavutatud vaid osaliselt ning viimaste aastate tööhõive kasv tuleneb eriti naiste puhul suures osas osalise tööajaga töökohtade lisandumisest. Ilmselgelt on jätkuvalt puudus eakatele sobivatest töökohtadest ning noorte hulgas on täheldatav ebatüüpiliste (mittestandardsete tööhõivevormide) märkimisväärne kasv. Viimatinimetatutest ei ole mõned õiguslikult ega sotsiaalselt piisavalt kindlustatud. Komitee rõhutas oma arvamuses, et paindlikkuse ja turvalisuse kontseptsiooni kontekstis on vaja tagada kõrgel tasemel sotsiaalne kaitse, aktiivne tööturupoliitika, haridus, täiendõpe ja koolitus. |
3.8.2 |
Komisjon esitas käesoleva aasta alguses ettepaneku ühise sisserändepoliitika loomiseks. See võib mõjutada kõrge kvalifikatsiooniga töötajate sisserännet näiteks teadmismahukates ettevõtlusteenuste valdkonnas ning madala kvalifikatsiooniga töötajate sisserännet näiteks koristus- või turvateenuste valdkonnas. |
3.8.3 |
VKEde kasvupotentsiaali realiseerimiseks kogu nende elutsükli jooksul võtab EL vastu väikeettevõtete õigusakti. Ettevõtlusteenuste sektoris on ettevõtete loomise ja sulgemise määrad kõige kõrgemad, seega tundub erilise tähelepanu pööramine VKEdele asjakohane. Komitee ärgitas oma arvamuses teemal „Ettevõtluspotentsiaal — VKEd (Lissaboni strateegia)” (10) koostama VKEdele paremini suunatud ja süvalaiendatud koondsuuniseid majanduskasvu ja tööhõive suurendamiseks ajavahemikus 2008–2010. Samuti saavad VKEd kasu ELi halduskoormuse vähendamisest 25 % võrra aastaks 2012. |
3.8.4 |
EL soovib tugevdada ühtset turgu ning suurendada konkurentsi teenuste alal. Samas arvamuses (INT/324) avaldas komitee kahetsust lõpuleviimata ühtse turu, direktiivide liiga aeglase rakendamise üle liikmesriikides ning halduskoormuse ja tööjõu liikuvuse puudumise üle. VKEdele on need tegurid tõsiseks takistuseks. |
3.8.5 |
EL soovib viia ellu „viienda vabaduse” (teadmiste vaba liikumine) ning luua tõelise Euroopa teadusruumi. Lissaboni kava nimetatud prioriteedi saavutamisel võivad teadmismahukad ettevõtlusteenused olulist rolli mängida. |
3.8.6 |
EL soovib parandada uuendustegevuse raamtingimusi. Komitee on koostanud arvamuse ka teemal „Investeeringud teadmistesse ja uuendustegevusse (Lissaboni strateegia)” (11). Peamine eesmärk on Euroopa juhtpositsiooni säilitamine teadustegevuse, tehnoloogilise arendustegevuse ja uuendustegevuse valdkonnas ning vaja on nimetatud valdkondade suuremat rahastamist ELi eelarvest, haridusvõimaluste parandamist ning vajadusel üldist standardite tõstmist. Samuti on vajalik arengule ja uuendustegevusele avatud sotsiaalne keskkond; vajalike tingimuste loomine ja otsuste langetamine, mis julgustaksid ja ergutaksid investoreid paigutama oma kapitali uutesse Euroopa ettevõtetesse; teadlikkuse tõstmine alusuuringute märkimisväärsest olulisusest ning ettevõtluse soodustamine uuendusmeelsete ja riskialdiste inimeste seas; riskidega paratamatult kaasnevate mõningaste ebaõnnestumiste ja kahjudega leppimine. Samuti käsitles komitee uuendusmeelse ettevõtluse ja uuendussõbraliku turu õiguslikke ja ühiskondlikke raamtingimusi. |
3.8.7 |
EL soovib suunata oma tööstuspoliitika tootmise ja tarbimise jätkusuutlikkuse parandamisele. See eesmärk võiks hõlmata ka keskkonnaalaste ettevõtlusteenuste rolli tööstuspoliitikas. |
3.8.8 |
EL soovib pidada kahepoolseid läbirääkimisi peamiste kaubanduspartneritega, et leida uusi võimalusi rahvusvaheliseks kaubanduseks ja investeerimiseks ning luua ühisruum, kus kehtivad ühesugused õiguslikud sätted ja standardid. |
4. Ettevõtlusteenuseid toetavate meetmete prioriteedid
Tulenevalt ettevõtlusteenustega seotud poliitikavaldkondade ulatusest on vaja seada prioriteete. Komitee arvates peaksid prioriteedid olema järgmised:
4.1 |
1. prioriteet. Euroopa Komisjon peaks ettevõtlus- ja tööstuspoliitika raames looma ettevõtlusteenuste kõrgetasemelise rühma, et poliitilistes meetmetes järgitaks laiemat lähenemisviisi teenustele, arvestades nende vastasmõju tööstuse ja kogu majandustegevusega. Sellise kõrgetasemelise rühma peamised eesmärgid võiksid olla järgmised:
|
4.2 |
2. prioriteet. Eraldi ettevõtlusteenuste sektorile pühendatud sotsiaaldialoogis osalejaid tuleks julgustada arutama järgmiste valdkondade üle ja esitama nende kohta soovitusi:
Tegelikult sõltub aga sellise sektorile suunatud sotsiaaldialoogi teostatavus ja mõjusus (mh kokkulepete tunnustamine, organisatoorne tugi) nii tööandjate kui töötajate üleeuroopaliste esindusorganisatsioonide tunnustamisest. |
4.3 |
3. prioriteet. Teadus-, arendus- ja uuendustegevus teenuste valdkonnas:
|
4.4 |
4. prioriteet. Standardite väljatöötamine. Teenuste standardite areng on olnud aeglane ja need sõltuvad üldiselt nõudlusest. Ettevõtlusteenuste pakkujate poolel on struktuurilised probleemid. Pakkujad on suures osas väikeettevõtted, mis ei kuulu oma riigi esindusorganisatsioonidesse, ning seda on näha ka Euroopa tasandil, kus kõnealune kategooria ei ole üheski Euroopa organisatsioonis hästi esindatud. Seega ainus võimalus olukorra parandamiseks on julgustada kasutajaid oma nõudmisi väljendama. Ettevõtlusteenuste turg saaks väga palju kasu sellest, kui valdkonnas kehtiksid selged standardid. Standardite väljatöötamine aitaks:
|
4.5 |
5. prioriteet. Ettevõtlusteenuste statistika edasine parandamine. Poliitilised meetmed sõltuvad käimasolevate suundumuste analüüsist ning suundumusi on võimalik määratleda ainult selge ja sisulise statistika põhjal. See, et tootmine ei kasva võrdluses USAga piisavalt, võib osaliselt tuleneda mitteusaldusväärsest statistikast, mis põhineb tootmistulemuste mõõtmiseks kasutataval meetodil. Ettevõtlusteenuste statistika edasiarendamine eeldab mitte ainult Eurostati-poolset otsust, vaid koostööd liikmesriikide valitsustega, kes peaksid muutma oma statistikakogumise meetodeid. Eritähelepanu tuleks pöörata ettevõtlusteenuste osa mõõtmisele teistes tööstus- ja teenindussektorites. |
4.6 |
6. prioriteet. Teenuste teadus. Teenuste teadus (SSME: Service Science, Management and Engineering) on uus arenev distsipliin, mis hõlmab lahknevaid ja killustunud lähenemisviise teenustele, sh teenuste majandust, teenuste haldamist, teenuste turustamist ja teenuste kavandamist (service engineering). Teenuste valdkonna uurijad ja ettevõtted tunnistavad, et kõiki neid valdkondi tuleb edendada ja paremini integreerida. Hea näide teenuste teaduse raames on teenuste kavandamine. See on tehniline distsipliin, mis tegeleb teenuste süstemaatilise arendamise ja kujundamisega sobivate mudelite, meetodite ja vahendite abil. Kuigi teenuste kavandamine hõlmab ka teenuste haldamise aspekte, on üks tähelepanu keskmes olev valdkond uute teenuste arendamine. Samuti tegeletakse teenuste kavandamise raames arendussüsteemide kujundamisega, teisisõnu üldise teadus-, arendus- ja uuendustegevuse haldamise teenustega seotud küsimustega. Tavapäraseks muutub integreeritud lähenemisviis, mille puhul on materiaalse vara, tarkvara ja teenuste väljatöötamine ühendatud. Teenuste teadusele annavad väärtusliku tõuke uute ärimudelite, meetodite ja vahendite põhjalikud teadusuuringud. Teenuste standardite üha suurem ühtlustamine julgustab uute teenuste määratlemist ja tõhusat arendamist (12). Teenuste kavandamine on teenuste sektori üks valdkondi, mida Euroopa teadusuuringud on põhjalikult vorminud. Suurem integratsioon rahvusvaheliste võrgustikega ja teenuste kavandamise sõltumatu kogukonna süstemaatiline väljaarendamine on tulevikus olulise tähtsusega kõnealuse valdkonna juhtrolli säilitamisel (13). |
4.7 |
7. prioriteet. Siseturg ja ettevõtlusteenuste reguleerimine. Regulatiivse koormuse vähendamine ja lihtsustamine. On mitmeid piiravaid tegureid, mis mõjutavad ettevõtlusteenuste ettevõtteid negatiivselt ja nullivad nende jõupingutused tootlikkuse suurendamiseks ja ettevõtlusega tegelemiseks teistes liikmesriikides. See hõlmab tööjõu liikuvuse ja hariduskvalifikatsioonide tunnustamise probleeme. Reguleerivate õigusaktide maht ja keerukus on viimastel aastatel suurenenud ning see on kasvatanud väikeste teenuseosutajate koormust. Kõige olulisemad ja tähelepanu nõudvad punktid on järgmised:
|
Brüssel, 19. juuli 2008
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee
president
Dimitris DIMITRIADIS
(1) CCMI/035, komitee poolt vastu võetud 2006. aasta septembris.
(2) Vt KOM(2007) 374, 4.7.2007.
(3) Vt SEK(2007) 1059, 27.7.2007.
(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/123/EÜ, 12. detsember 2006.
(5) Pressiteade IP/08/192, 7. veebruar 2008.
(6) Memo/08/125, 10. märts 2008.
(7) KOM(2007) 359 lõplik.
(8) KOM(2008) 133 lõplik, 11.3.2008.
(9) SOC/251, 12. juuli 2007.
(10) INT/324.
(11) ELT C 256, 27.10.2007, lk 17 (INT/325).
(12) Klaus-Peter Fahnrich & Thomas Meiren, „Service engineering — methodical development of new service products” („Teenuste kavandamine — uute teenuste metoodiline väljaarendamine”).
(13) Thomas Meiren, Fraunhofer Institute for Industrial Engineering, Stuttgart, Saksamaa.
(14) Vt CESE 995/2008 (SOC/282). ELT C 224, 30.8.2008, lk 95.
LISA
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamusele
Järgmine sektsiooni arvamuses sisalduv tekst asendati täiskogu vastuvõetud muudatusettepanekuga, ent kogus üle veerandi häältest.
Punkt 2.2 — teine taane:
„— |
Tööturumeetmed ettevõtlusteenuste valdkonnas. Sotsiaalsest perspektiivist on vaja uurida sügavuti valdkondlikul tasandil väljakutseid, mis tulenevad ettevõtlusteenuste ja töötleva tööstuse vaheliste suhete kaudu tekkinud uut tüüpi tööhõivest. Sealjuures tuleb silmas pidada töötajate, sealhulgas ka allhankega kaasatud töötajate haridust, koolitust, elukestvat õpet ja töölevõtu tingimusi. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleks laiendada sotsiaaldialoogi kava, et uurida ettevõtlusteenuseid mõjutavatest struktuursetest muutustest tulenevaid muutusi töötingimustes ja töövõimalustes.” |
Tulemus:
muudatusettepaneku poolt hääletas 87, vastu 35 ja erapooletuks jäi 13.