This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52004AE0844
Opinion of the European Economic and Social Committee on a Proposal for a Decision of the European Parliament and of the Council laying down guidelines for trans-European energy networks and repealing Decisions No 96/391/EC and No 1229/2003/EC (COM(2003) 742 final – 2003/0297 (COD))
Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k Návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, jímž se stanoví pokyny pro trans-evropské energetické sítě a ruší rozhodnutí č. 96/391/EC a č. 1229/2003/EC — COM(2003) 742 final – 2003/0297 (COD)
Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k Návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, jímž se stanoví pokyny pro trans-evropské energetické sítě a ruší rozhodnutí č. 96/391/EC a č. 1229/2003/EC — COM(2003) 742 final – 2003/0297 (COD)
Úř. věst. C 241, 28.9.2004, p. 17–18
(ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV)
28.9.2004 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 241/17 |
Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k Návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, jímž se stanoví pokyny pro trans-evropské energetické sítě a ruší rozhodnutí č. 96/391/EC a č. 1229/2003/EC
COM(2003) 742 final – 2003/0297 (COD)
(2004/C 241/04)
Dne 19. února 2004 se Rada, v souladu s ustanoveními článků 156 a 251 Smlouvy o založení Evropského společenství, rozhodla požádat Evropský hospodářský a sociální výbor o vydání stanoviska k Návrhu na vydání rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, jímž se stanoví pokyny pro trans-evropské energetické sítě a ruší rozhodnutí č. 96/391/EC a č. 1229/2003/EC
Odbor dopravy, energetiky, infrastruktury a informační společnosti, jemuž přísluší příprava podkladů pro činnost Výboru v této oblasti, vydal své stanovisko dne 10. května 2004. Zpravodajkou byla pí Sirkeinen.
Na svém 409. plenárním zasedání ze 2. a 3. června 2004 (schůzi ze dne 2. června 2004) přijal Evropský hospodářský a sociální výbor toto stanovisko v poměru 164 hlasů pro, 3 hlasy proti a 17 členů se zdrželo hlasování.
1. Úvod
1.1 |
V roce 2001 přijala Komise sdělení o evropské energetické infrastruktuře. Obecně platná pravidla a standardy nepostačují k zajištění účinného fungování rozšířeného evropského trhu s elektřinou a plynem. Zároveň je nezbytné, aby existovala odpovídající infrastruktura spojující jednotlivé členské státy. |
1.2 |
V tomto sdělení byla uvedena řada opatření, včetně vyhlášení cílové 10 % úrovně propojení pro elektřinu a stanovení prioritního financování projektů trans-evropských sítí jako prioritních projektů celoevropského zájmu. Komise též navrhla zvýšit horní hranici příspěvku na vývojovou fázi prioritních projektů z 10 % na 20 %. Na zasedání Rady v Barceloně byl přijat cíl 10 % propojení, o zvýšení horní hranice příspěvků však Rada stále jedná. |
1.3 |
Aby se mohly přistupující státy zapojit do vnitřního trhu s elektřinou a plynem, je nezbytné revidovat předpisy pro trans-evropskou síť (trans-European network – TEN). Řada projektů na propojení starých a nových členských států již splňuje podmínky pro financování trans-evropských sítí, seznam příslušných projektů je však třeba doplnit. Obdobný přístup je potřebný též ve vztahu k sousedním zemím. Střednědobým cílem je postupné vytvoření evropského trhu s elektřinou a plynem, jenž může zahrnovat přes 35 států s více než 600 milióny obyvatel. Fungování tohoto trhu by mělo být založeno na obecných standardech platných pro přístup na trh, ochranu životního prostředí a bezpečnost. |
1.4 |
Poptávka po zemním plynu prudce roste a Společenství je stále více závislé na jeho dovozu. Aby bylo zajištěno účinné fungování evropského trhu s energiemi a budoucí dodávka plynu, je nutné diverzifikovat dodávky plynu a vybudovat novou infrastrukturu. Je nezbytné investovat do výstavby nových plynovodů a, i přes možnost pružnějšího využití stávající infrastruktury po otevření trhu, do vnitrostátních plynovodů. Musí být zajištěna úzká spolupráce dodavatelských zemí a tranzitních oblastí. |
2. Návrh Komise
2.1 |
Navrhovaná revize pokynů pro trans-evropské sítě pro rozvod elektřiny a plynu bude zaměřena zejména na zařazení nových členských států do vnitřního trhu s elektřinou a plynem. Nové znění pokynů:
Sdělení Komise stanoví povinnost členských států upřednostňovat prioritní projekty, usnadňovat a urychlovat dokončení projektů a provádět hodnocení a podávat zprávy Komisi. |
2.2 |
V přílohách rozhodnutí je uveden seznam projektů obecného zájmu, splňujících podmínky pro poskytnutí finanční pomoci od Společenství (příloha III) podle kritérií stanovených v příloze II, seznam projektů obecného zájmu, jež mají nárok na přednostní poskytnutí pomoci od Společenství (příloha I) a seznam projektů celoevropského zájmu (příloha IV). |
2.3 |
Odhadovaná výše investic potřebných v letech 2007–2013 pro vybudování prioritních projektů na elektrické sítě a plynovody činí přibližně 28 miliard €, z nichž 20 miliard € připadá na EU a 8 miliard € na třetí státy. Dále bude nutné vynaložit určité náklady na dokončení jiných projektů obecného zájmu. |
3. Obecné poznámky
3.1 |
Evropský hospodářský a sociální výbor ve svém stanovisku důrazně podpořil návrhy Komise na rozvoj a podporu trans-evropských sítí pro rozvod elektřiny a plynu jako nedílné součásti vytvoření vnitřního trhu s elektřinou a plynem a jednotné politiky zajištění dodávky energií. Výbor též podpořil návrh Komise na zvýšení horní hranice finančního příspěvku na vývojovou fázi projektů na 20 %. |
3.2 |
Projekty trans-evropských energetických sítí však jsou, jak již Výbor uvedl ve svých předchozích stanoviscích, realizovány velmi pomalu a nedostatečně. Za vážnou překážku jsou označovány problémy s financováním rozsáhlých stavebních projektů. Částka 20 milionů EUR ročně, přidělených Komisi jako příspěvek na vývojovou fázi projektů, nemohl jejich realizaci nijak výrazně napomoci. Je nutné rozvinout spolupráci soukromého a veřejného sektoru.. |
3.2.1 |
Financování samotné nemusí být jedinou příčinou pomalé realizace projektů trans-evropských energetických sítí. Mohou zde být i další důvody, jako je skutečnost, že neexistuje závazek členských států spolupracovat na přeshraničních projektech. V tomto případě by mohl svou roli sehrát evropský koordinátor. V některých případech se může zahájení projektu zpozdit z důvodu podání žádosti o poskytnutí finanční podpory z veřejných zdrojů. Projekt, jenž by byl jinak zahájen včas, se tak zdrží kvůli čekání na vydání souhlasného či zamítavého rozhodnutí. |
3.2.2 |
V současné době představuje podstatnou překážku investic do infrastruktury zdlouhavé, problematické a až do vydání konečného rozhodnutí nejisté plánování a povolovací řízení. Prioritní status udělený příslušnému projektu institucemi EU by měl místní a jiné orgány s rozhodovací pravomocí jasně upozornit na důležitost včasné realizace projektu. |
3.3 |
Evropský hospodářský a sociální výbor vítá návrh Komise, poznamenává však, že měl být podán dříve. V okamžiku schválení tohoto stanoviska na plenárním zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru již došlo k rozšíření EU, jejímiž členy je nyní 25 států. Co se týče přístupu k sousedním zemím, byla potřeba změny z hlediska zajištění dodávky zřejmá již dlouhou dobu, přinejmenším od vydání Zelené knihy o zabezpečení dodávky energií. |
3.4 |
Evropský hospodářský a sociální výbor považuje analýzu stavu vzájemného propojení států za informativní a věcnou. |
3.5 |
Komise však neuvádí žádné podrobnější a dlouhodobější studie předpokládaného vývoje vnitřních trhů s energiemi, jež by poskytly nezbytné podklady pro určení klíčových projektů na vybudování infrastruktury. Dlouhodobá vize či alternativní varianty mají nepostradatelný význam zejména v sektoru, kde doba trvání investic činí 50 a více let. Absence takových odkazů je překvapivá též vzhledem k tomu, že příslušné informace jsou dostupné, včetně materiálu vypracovaného samotnou Komisí. |
3.5.1 |
Pro budoucí energetické schéma Evropy je zemní plyn má velký význam. Současným trendem je rychlý růst jeho využívání a zvyšující se závislost na dovozu ze států mimo EU. Díky tomuto vývoji se zvyšuje důležitost řízení infrastruktury a rizik spojených se závislostí na několika málo zdrojích a soustřeďováním vlastnictví. Z jakých střednědobých a dlouhodobých předpokladů poptávky, spotřebních míst a zdrojů vychází návrhy prioritních projektů na vybudování infrastruktury? Jaký se předpokládá vývoj využívání plynu pro vytápění, výrobu elektřiny a CHP a existují nějaké plány na možné využití plynu pro získávání vodíku? Jaký je potenciál příslušných zdrojů? Volbu energií a trh s nimi výrazně ovlivňují politická rozhodnutí, počínaje politikou EU v oblasti životního prostředí, až po místní plánování. Tyto skutečnosti by měly být zohledněny v podrobnější, dlouhodobé analýze. |
3.6 |
Jednou z relevantních otázek je, zda by nebylo možné řešit některé problémy související s faktory „zúženého hrdla“ v rámci systému jinak než prostřednictvím navrhovaných projektů nových sítí. Nebylo by například v některých případech výhodnější investovat do výroby elektřiny v blízkosti míst se zvýšenou poptávkou? Při zpracování návrhů na vybudování by měla být taková možnost vždy posouzena, přičemž je též třeba zohlednit možnost zvýšení energetické účinnosti a výroby energií z rozptýlených obnovitelných zdrojů. |
4. Podrobné poznámky
4.1 |
Znění odst. 4 preambule by mělo být změněno tak, aby byl kladen stejný důraz na účinné fungování vnitřního trhu a na strategické cíle jako zajištění dodávky energií a poskytování univerzálních služeb. |
4.2 |
Projekty v rámci jednotlivých členských států by měly být na seznam projektů celoevropského zájmu zařazovány pouze výjimečně. |
Brusel, 2. června 2004.
Prezident
Evropského hospodářského a sociálního výboru
Roger BRIESCH