EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32006D1672
Decision No 1672/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 24 October 2006 establishing a Community Programme for Employment and Social Solidarity — Progress
Europaparlamentets och rådets beslut nr 1672/2006/EG av den 24 oktober 2006 om inrättande av ett gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet – Progress
Europaparlamentets och rådets beslut nr 1672/2006/EG av den 24 oktober 2006 om inrättande av ett gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet – Progress
EUT L 315, 15.11.2006, p. 1–8
(ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV) Det här dokumentet har publicerats i en specialutgåva
(BG, RO, HR)
In force: This act has been changed. Current consolidated version: 08/04/2010
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Corrected by | 32006D1672R(01) | (CS, DA, DE, EL, EN, ES, ET, FI, FR, HU, IT, LT, LV, NL, PL, PT, SK, SL, SV) | |||
Modified by | 32010D0284 | ersätter | artikel 17.1 | 08/04/2010 |
15.11.2006 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 315/1 |
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 1672/2006/EG
av den 24 oktober 2006
om inrättande av ett gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet – Progress
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 13.2, artikel 129 och artikel 137.2 a,
med beaktande av kommissionens förslag,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),
i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och
av följande skäl:
(1) |
Europeiska rådet beslöt vid sitt möte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000 att man som en integrerad del av unionens övergripande strategi skulle ta med främjandet av sysselsättning och social integration för att nå det strategiska målet för nästa decennium att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt, fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. Det satte upp ambitiösa mål för unionen i syfte att återskapa förutsättningar för full sysselsättning, öka kvalitet och produktivitet i arbetslivet, samt främja social sammanhållning och en arbetsmarknad för alla. Europeiska rådet koncentrerade sig dessutom åter på strategin vid sitt möte i Bryssel den 22 och 23 mars 2005. |
(2) |
I överensstämmelse med kommissionens uttryckliga mål att konsolidera och rationalisera gemenskapens finansieringsinstrument bör det genom detta beslut inrättas ett enda, enhetligt program för fortsättning och utveckling av den verksamhet som inleddes genom rådets beslut 2000/750/EG av den 27 november 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram mot diskriminering (2001–2006) (4), rådets beslut 2001/51/EG av den 20 december 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram avseende gemenskapens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män (2001–2005) (5), Europaparlamentets och rådets beslut nr 50/2002/EG (6) av den 7 december 2001 om inrättande av ett program för gemenskapsåtgärder som skall uppmuntra medlemsstaterna att samarbeta för att motverka social utslagning, nr 1145/2002/EG (7) av den 10 juni 2002 om gemenskapens stödåtgärder inom sysselsättningsområdet och nr 848/2004/EG (8) av den 29 april 2004 om inrättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män samt den verksamhet som bedrivs på gemenskapsnivå avseende arbetsvillkor. |
(3) |
Vid Europeiska rådets extra möte om sysselsättning i Luxemburg den 20 och 21 november 1997 lanserades den europeiska sysselsättningsstrategin, för att samordna medlemsstaternas sysselsättningspolitik på grundval av gemensamt överenskomna riktlinjer och rekommendationer för sysselsättningen. Den europeiska sysselsättningsstrategin är nu det viktigaste instrumentet på europeisk nivå för genomförandet av Lissabonstrategins sysselsättnings- och arbetsmarknadsmål. |
(4) |
Europeiska rådet fann vid sitt möte i Lissabon att det antal personer i unionen som lever under fattigdomsgränsen och är socialt utslagna var oacceptabelt, och ansåg det därför nödvändigt att åtgärder vidtas för att nå avgörande framsteg med att utrota fattigdom genom fastställande av lämpliga mål. Europeiska rådet enades om sådana mål vid sitt möte i Nice den 7-9 december 2000. Dessutom enades Europeiska rådet om att politiska insatser mot social utslagning bör grundas på den öppna samordningsmetoden där nationella handlingsplaner kombineras med ett initiativ från kommissionens sida för samarbete. |
(5) |
De demografiska förändringarna utgör en stor utmaning på lång sikt för de sociala trygghetssystemens förmåga att tillhandahålla adekvata pensioner och hälsovård och långtidsvård av hög kvalitet, med tillgänglighet för alla och finansiering på lång sikt. Det är viktigt att främja politiska insatser som möjliggör både adekvat socialt skydd och de sociala trygghetssystemens hållbarhet. Europeiska rådet i Lissabon beslutade att samarbetet på detta område bör grundas på den öppna samordningsmetoden. |
(6) |
I detta sammanhang bör migranternas specifika situation uppmärksammas liksom vikten av att vidta åtgärder för att omvandla odeklarerat arbete till reguljär sysselsättning. |
(7) |
Säkerställande av minimistandarder och fortlöpande förbättringar av arbetsvillkoren i unionen är en central del av den europeiska socialpolitiken och ett viktigt övergripande mål för Europeiska unionen. En viktig uppgift för gemenskapen är att understödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet inom områden som arbetstagares hälsa och säkerhet, arbetsvillkor, inklusive behovet av att förena arbete och familjeliv, skydd för arbetstagare då deras anställningsavtal slutar gälla, information till, samråd med och deltagande av arbetstagare samt företrädande och kollektivt tillvaratagande av arbetsgivares och arbetstagares intressen. |
(8) |
Icke-diskriminering är en av Europeiska unionens grundläggande principer. I artikel 13 i fördraget anges att åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning skall vidtas. Icke-diskriminering är också inskrivet i artikel 21 i Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter. Särdragen hos olika former av diskriminering bör beaktas och lämpliga åtgärder för att förebygga och bekämpa diskriminering på en eller flera grunder bör utvecklas parallellt. Vid bedömning av programmets tillgänglighet och resultat bör därför funktionshindrades särskilda behov beaktas, när det gäller att säkerställa att de får full och lika tillgång till den verksamhet som finansieras genom detta program och resultaten och utvärderingen av denna verksamhet, inklusive kompensation för de extra kostnader som de ådrar sig på grund av sitt funktionshinder. Under många år samlad erfarenhet av att bekämpa vissa former av diskriminering, inklusive diskriminering på grund av kön, kan komma till nytta vid bekämpandet av andra former av diskriminering. |
(9) |
På grundval av artikel 13 i fördraget har rådet antagit följande direktiv: direktiv 2000/43/EG (9) av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung med förbud mot diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung inom bl.a. anställning, utbildning, varor och tjänster samt socialt skydd, direktiv 2000/78/EG (10) av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet med förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning och direktiv 2004/113/EG (11) av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling mellan kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster. |
(10) |
Enligt artiklarna 2 och 3 i fördraget är likabehandling av kvinnor och män en grundläggande princip i gemenskapsrätten. De direktiv och andra rättsakter som antagits på grundval av denna princip bidrar väsentligt till att förbättra kvinnornas situation i unionen. Erfarenheter av åtgärder på gemenskapsnivå har visat att främjande av jämställdhet i gemenskapens politik och bekämpning av diskriminering i praktiken kräver att instrument inbegripet lagstiftning, finansieringsinstrument och integrering av ett jämställdhetsperspektiv, kombineras på ett sådant sätt att de kompletterar varandra. I enlighet med principen om jämställdhet mellan kvinnor och män bör jämställdhetsperspektivet främjas i programmets alla avsnitt och verksamheter. |
(11) |
Många icke-statliga organisationer som är aktiva på olika nivåer kan lämna ett väsentligt bidrag på europeisk nivå genom de centrala nätverk som hjälper till att ändra de politiska riktlinjerna avseende programmets allmänna mål. |
(12) |
Eftersom målen för detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, på grund av behovet av informationsutbyte på europeisk nivå och spridning av goda lösningar i hela gemenskapen, och de därför, på grund av gemenskapsåtgärdernas multilaterala dimension, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
(13) |
Genom detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga bugetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (12). |
(14) |
De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (13). |
(15) |
Eftersom programmet är uppdelat på fem avsnitt, kan medlemsstaterna bestämma hur deras nationella företrädare skall rotera alltefter de frågor som den kommitté som biträder kommissionen tar upp. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Programmets inrättande och varaktighet
1. Genom detta beslut inrättas gemenskapsprogrammet för sysselsättning och social solidaritet, benämnt Progress (nedan kallat ”programmet”), vilket skall ge finansiellt stöd till genomförandet av Europeiska unionens mål inom sysselsättning och socialpolitik, enligt kommissionens meddelande om den socialpolitiska agendan, och därigenom bidra till att uppnå Lissabonstrategins mål på dessa områden.
2. Programmet skall löpa från och med den 1 januari 2007 till och med den 31 december 2013.
Artikel 2
Allmänna mål
1. Programmet skall ha följande allmänna mål:
a) |
Förbättra kunskapen om och förståelsen för situationen i medlemsstaterna och i andra medverkande länder genom analys, utvärdering och nära övervakning av politiska åtgärder. |
b) |
Stödja utvecklingen av statistiska verktyg och metoder och gemensamma indikatorer, när så är lämpligt uppdelade efter kön och åldersgrupp, på de områden som programmet omfattar. |
c) |
Stödja och övervaka genomförandet av gemenskapslagstiftningen, i tillämpliga fall, och gemenskapens politiska mål i medlemsstaterna samt utvärdera deras effektivitet och inverkan. |
d) |
Främja nätverk, ömsesidigt lärande, kartläggning och spridning av god praxis och innovativa tillvägagångssätt på europeisk nivå. |
e) |
Öka de berörda aktörernas och allmänhetens medvetenhet om gemenskapens politik och mål under vart och ett av de fem avsnitten. |
f) |
Öka kapaciteten hos centrala nätverk på europeisk nivå att främja, stödja och vidareutveckla gemenskapens politik och mål, när så är tillämpligt. |
2. Ett jämställdhetsperspektiv skall främjas i programmets alla avsnitt och verksamheter.
3. De resultat som uppnås inom programmets avsnitt och verksamheter skall om lämpligt spridas till de inblandade och allmänheten. Kommissionen skall vid behov föra diskussioner med de viktigaste aktörerna.
Artikel 3
Programmets struktur
Programmet skall vara uppdelat i följande fem avsnitt:
1. |
Sysselsättning. |
2. |
Socialt skydd och social integration. |
3. |
Arbetsvillkor. |
4. |
Antidiskriminering och mångfald. |
5. |
Jämställdhet. |
Artikel 4
Avsnitt 1: Sysselsättning
Inom avsnitt 1 skall stöd ges till genomförandet av den europeiska sysselsättningsstrategin på följande sätt:
a) |
Öka kunskapen om sysselsättningssituationen och utsikterna, särskilt genom analyser och undersökningar och utveckling av statistik och gemensamma indikatorer inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin. |
b) |
Övervaka och utvärdera genomförandet av de europeiska riktlinjerna och rekommendationerna för sysselsättning och deras inverkan, särskilt genom den gemensamma sysselsättningsrapporten, samt analysera samspelet mellan den europeiska sysselsättningsstrategin och allmän ekonomisk och social politik och andra politikområden. |
c) |
Organisera erfarenhetsutbyten om strategier, god praxis och innovativa tillvägagångssätt och främja ömsesidigt lärande med anknytning till den europeiska sysselsättningsstrategin. |
d) |
Öka medvetenheten, sprida information och främja debatten om utmaningar och politik på sysselsättningsområdet och genomförandet av nationella reformprogram, inklusive bland arbetsmarknadens parter, regionala och lokala aktörer och andra berörda aktörer. |
Artikel 5
Avsnitt 2: Socialt skydd och social integration
Inom avsnitt 2 skall stöd ges till genomförandet av den öppna samordningsmetoden på området socialt skydd och social integration på följande sätt:
a) |
Öka kunskapen om social utslagning, fattigdomsfrågor och politik på området socialt skydd och social integration, särskilt genom analyser och undersökningar och utveckling av statistik och gemensamma indikatorer, inom ramen för den öppna samordningsmetoden på området socialt skydd och social integration. |
b) |
Övervaka och utvärdera genomförandet av den öppna samordningsmetoden på området socialt skydd och social integration och dess konsekvenser på nationell nivå och gemenskapsnivå samt analysera samspelet mellan den öppna samordningsmetoden och andra politikområden. |
c) |
Organisera erfarenhetsutbyten om strategier, god praxis och innovativa tillvägagångssätt och främja ömsesidigt lärande med anknytning till strategin för socialt skydd och social integration. |
d) |
Öka medvetenheten, sprida information och främja debatten om viktiga utmaningar och politiska frågor med anknytning till gemenskapens samordningsförfarande på området socialt skydd och social integration, inklusive bland arbetsmarknadens parter, regionala och lokala aktörer, icke-statliga organisationer och andra berörda aktörer. |
e) |
Utveckla kapaciteten hos centrala nätverk på europeisk nivå att stödja och vidareutveckla gemenskapens politiska mål och strategier för socialt skydd och social integration. |
Artikel 6
Avsnitt 3: Arbetsvillkor
Inom avsnitt 3 skall stöd ges till förbättring av arbetsmiljö och arbetsvillkor, inbegripet hälsa och säkerhet i arbetet samt förenande av arbetsliv och familjeliv, på följande sätt:
a) |
Öka kunskapen om situationen med avseende på arbetsvillkor, särskilt genom analyser och undersökningar och vid behov utveckling av statistik och indikatorer, samt utvärdera effektiviteten i och inverkan av befintlig lagstiftning, politik och praxis. |
b) |
Stödja genomförandet av gemenskapens arbetsrätt genom effektiv övervakning, anordnande av seminarier för dem som arbetar på området, utarbetande av vägledningar och nätverksverksamhet bland specialiserade organ, inklusive arbetsmarknadens parter. |
c) |
Ta initiativ till förebyggande åtgärder och främja en förebyggande kultur på arbetsmiljöområdet. |
d) |
Öka medvetenheten, sprida information och främja debatten om viktiga utmaningar och politiska frågor med anknytning till arbetsvillkor, inklusive bland arbetsmarknadens parter och andra aktörer. |
Artikel 7
Avsnitt 4: Antidiskriminering och mångfald
Inom avsnitt 4 skall stöd ges till ett effektivt genomförande av principen om icke-diskriminering och integrering av denna i all gemenskapspolitik främjas på följande sätt:
a) |
Öka kunskapen om situationen med avseende på diskriminering, särskilt genom analyser och undersökningar och vid behov utveckling av statistik och indikatorer, samt utvärdera effektiviteten i och inverkan av befintlig lagstiftning, politik och praxis. |
b) |
Stödja genomförandet av gemenskapens antidiskrimineringslagstiftning genom effektiv övervakning, anordnande av seminarier för dem som arbetar på området och nätverksverksamhet bland organ som är specialiserade på antidiskriminering. |
c) |
Öka medvetenheten, sprida information och främja debatten om viktiga utmaningar och politiska frågor med anknytning till diskriminering och integrering av antidiskriminering i all gemenskapspolitik, inklusive bland arbetsmarknadens parter, icke-statliga organisationer och andra berörda aktörer. |
d) |
Utveckla kapaciteten hos centrala nätverk på europeisk nivå att främja och vidareutveckla gemenskapens politiska mål och strategier för bekämpande av diskriminering. |
Artikel 8
Avsnitt 5: Jämställdhet
Inom avsnitt 5 skall stöd ges till ett effektivt genomförande av principen om jämställdhet och integrering av denna i all gemenskapspolitik på följande sätt:
a) |
Öka kunskapen om situationen med avseende på jämställdhetsfrågor och integrering av ett jämställdhetsperspektiv, särskilt genom analyser och undersökningar och utveckling av statistik och vid behov indikatorer, samt utvärdera effektiviteten i och inverkan av befintlig lagstiftning, politik och praxis. |
b) |
Stödja genomförandet av gemenskapens antidiskrimineringslagstiftning genom effektiv övervakning, anordnande av seminarier för dem som arbetar på området och nätverksverksamhet bland organ som är specialiserade på jämställdhet. |
c) |
Öka medvetenheten, sprida information och främja debatten om viktiga utmaningar och politiska frågor med anknytning till jämställdhet och integrering av ett jämställdhetsperspektiv, inklusive bland arbetsmarknadens parter, icke-statliga organisationer och andra berörda aktörer. |
d) |
Utveckla kapaciteten hos centrala nätverk på europeisk nivå att främja och vidareutveckla gemenskapens politiska mål och strategier för jämställdhet. |
Artikel 9
Typer av åtgärder
1. Programmet skall finansiera följande typer av åtgärder, vilka vid behov kan genomföras inom en gränsöverskridande ram:
a) |
Analyser
|
b) |
Ömsesidigt lärande, medvetandegörande och spridning
|
c) |
Stöd till centrala aktörer
|
2. Åtgärderna i 1 b skall ha en stark europeisk dimension och en lämplig skala, så att det säkerställs att ett faktiskt europeiskt mervärde uppnås, och de bör utföras av nationella, regionala eller lokala myndigheter, specialiserade organ enligt gemenskapslagstiftningen eller sådana aktörer som betraktas som centrala på sitt område.
3. Åtgärder för att förbereda och genomföra europeiska år skall inte finansieras genom programmet.
Artikel 10
Tillträde till programmet
1. Detta program skall vara öppet för alla offentliga och/eller privata organ, aktörer och institutioner, i synnerhet
a) |
medlemsstaterna, |
b) |
offentliga arbetsförmedlingar och deras kontor, |
c) |
lokala och regionala myndigheter, |
d) |
särskilda organ enligt gemenskapslagstiftningen, |
e) |
arbetsmarknadens parter, |
f) |
icke-statliga organisationer, särskilt sådana som är organiserade på europeisk nivå, |
g) |
institut för högre utbildning och forskningsinstitut, |
h) |
experter på utvärdering, |
i) |
nationella statistikkontor, |
j) |
medier. |
2. Kommissionen får också direkt medverka i programmet i den mån det gäller sådana åtgärder som anges i artikel 9.1 a och artikel 9.1 b.
Artikel 11
Ansökningar om stöd
1. De typer av åtgärder som avses i artikel 9 kan finansieras på följande sätt:
a) |
Genom ett tjänstekontrakt efter en upphandling då Eurostats förfaranden för samarbete med de nationella statistikkontoren skall tillämpas. |
b) |
Ett partiellt stöd efter en inbjudan att lämna förslag då gemenskapens medfinansiering i allmänhet inte får överstiga 80 % av mottagarens totala kostnader. Eventuellt finansiellt stöd utöver detta tak får endast beviljas i undantagsfall och efter en noggrann kontroll. |
2. De typer av åtgärder som anges i artikel 9.1 får beviljas finansiellt stöd som svar på begäran, exempelvis från medlemsstaterna, i enlighet med de relevanta bestämmelserna i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (14), särskilt artikel 110 och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (15), särskilt artikel 168.
Artikel 12
Genomförandebestämmelser
1. De åtgärder som krävs för genomförandet av detta beslut med avseende på följande frågor skall vidtas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 13.2:
a) |
Allmänna riktlinjer för genomförande av programmet. |
b) |
Årligt arbetsprogram för genomförande av programmet, uppdelat i olika avsnitt. |
c) |
Vilket finansiellt stöd som skall beviljas av gemenskapen. |
d) |
Årsbudget om inte annat anges i artikel l7. |
e) |
Förfarande för val av vilka åtgärder som skall få stöd från gemenskapen, och kommissionens utkast till förteckning över åtgärder som skall få sådant stöd. |
f) |
Kriterier för utvärdering av programmet, inklusive för kostnadseffektivitet och arrangemang för spridning och överföring av resultat. |
2. De åtgärder som krävs för genomförandet av detta beslut med avseende på alla andra frågor än de som avses i punkt 1 skall vidtas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 13.3.
Artikel 13
Kommitté
1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté.
2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.
Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara två månader.
3. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.
4. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.
Artikel 14
Samarbete med andra kommittéer
1. Kommissionen skall upprätta nödvändiga kontakter med kommittén för socialt skydd och sysselsättningskommittén för att se till att de regelbundet och på lämpligt sätt informeras om genomförandet av de verksamheter som avses i detta beslut.
2. Kommissionen skall också informera övriga relevanta kommittéer om vilka åtgärder som vidtas inom de fem avsnitten i programmet.
3. Vid behov skall kommissionen etablera regelbundet och strukturerat samarbete mellan de kommittéer som avses i artikel 13 och de uppföljningskommittéer som har inrättats för andra berörda politikområden, instrument och åtgärder.
Artikel 15
Konsekvens och komplementaritet
1. Kommissionen skall i samarbete med medlemsstaterna säkerställa övergripande konsekvens med unionens och gemenskapens politik, instrument och åtgärder på andra områden, särskilt genom att inrätta lämpliga mekanismer för samordning av programmets verksamhet med relevant verksamhet inom forskning, rättsliga och inrikes frågor, kultur, utbildning och ungdomsfrågor, inom utvidgning och gemenskapens yttre förbindelser, samt med regionalpolitik och allmän ekonomisk politik. Särskild vikt skall läggas vid möjligheterna till synergieffekter mellan detta program och programmen på utbildningsområdet.
2. Kommissionen och medlemsstaterna skall säkerställa konsekvens och komplementaritet och se till att undvika dubbelarbete mellan programmets verksamhet och andra relevanta unions- och gemenskapsåtgärder, framför allt sådana som genomförs genom strukturfonderna, i synnerhet Europeiska socialfonden.
3. Kommissionen skall se till att de utgifter som täcks av programmet och belastar detta inte belastar något annat av gemenskapens finansieringsinstrument.
4. Kommissionen skall regelbundet informera den kommitté som avses i artikel 13 om andra gemenskapsåtgärder som bidrar till att uppnå de strategiska Lissabonmålen inom den socialpolitiska agendans område.
5. Medlemsstaterna skall i möjligaste mån bemöda sig om att säkerställa konsekvens och komplementaritet mellan verksamhet under programmet och på nationell, regional och lokal nivå.
Artikel 16
Tredjeländers medverkan
Programmet skall vara öppet för medverkan av
— |
Efta/EES-länderna enligt villkoren i EES-avtalet, |
— |
de anslutningsländer och kandidatländer som är associerade till Europeiska unionen samt de länder på västra Balkan som ingår i stabilitets- och associeringsprocessen. |
Artikel 17
Finansiering
1. Finansieringsramen för genomförande av de gemenskapsåtgärder som avses i detta beslut för perioden 1 januari 2007–31 december 2013 skall fastställas till 657 590 000 EUR (16).
2. Vid fördelningen av anslag mellan de olika avsnitten skall under hela programperioden följande minimiandelar beaktas:
Avsnitt 1 |
Sysselsättning |
23 % |
Avsnitt 2 |
Social trygghet och social integration |
30 % |
Avsnitt 3 |
Arbetsvillkor |
10 % |
Avsnitt 4 |
Antidiskriminering och mångfald |
23 % |
Avsnitt 5 |
Jämställdhet |
12 % |
3. Högst 2 % av finansieringsramen skall anslås till genomförandet av programmet för att exempelvis täcka utgifter i samband med verksamheten i den kommitté som avses i artikel 13 eller de utvärderingar som skall utföras i enlighet med artikel 19.
4. De årliga anslagen skall beviljas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetramen.
5. Kommissionen kan använda sig av teknisk och/eller administrativ hjälp till ömsesidig nytta för kommissionen och stödmottagarna samt av stödutgifter.
Artikel 18
Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen
1. Kommissionen skall vid genomförandet av de åtgärder som finansieras enligt detta beslut se till att gemenskapens ekonomiska intressen skyddas genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom verkningsfulla kontroller och återkrävande av orättmätigt utbetalda belopp och, om oegentligheter påvisas, effektiva, proportionella och avskräckande påföljder i enlighet med rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (17) och (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (18) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (19).
2. För de gemenskapsåtgärder som finansieras enligt detta beslut skall med sådana oegentligheter som anges i artikel 1.2 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 avses varje överträdelse av en bestämmelse i gemenskapsrätten eller brott mot en avtalsförpliktelse som är följden av en handling eller en underlåtenhet av en ekonomisk aktör och som har lett eller skulle ha kunnat leda till en negativ ekonomisk effekt för Europeiska unionens allmänna budget eller budgetar som den förvaltar, genom en otillbörlig utgift.
3. Avtal och överenskommelser, även överenskommelser med deltagande tredjeländer, i enlighet med detta beslut skall särskilt innehålla bestämmelser om övervakning och finansiell kontroll av kommissionen (eller dess befullmäktigade ombud) och revisioner av revisionsrätten, om nödvändigt på plats.
Artikel 19
Övervakning och utvärdering
1. För att säkerställa regelbunden övervakning av programmet och eventuella nödvändiga justeringar av detta, skall årliga verksamhetsrapporter med inriktning på programmets resultat utarbetas av kommissionen och överlämnas till Europaparlamentet och den kommitté som avses i artikel 13.
2. Programmets olika avsnitt skall också bli föremål för en halvtidsutvärdering för att ge en överblick över programmet som helhet för en bedömning av framsteg för att uppfylla programmets mål, effektiviteten i resursanvändningen och det europeiska mervärdet. Denna utvärdering får kompletteras med löpande utvärderingar. Dessa skall utföras av kommissionen med bistånd av externa experter. När de blir tillgängliga skall deras resultat redovisas i de verksamhetsrapporter som avses i punkt 1.
3. En utvärdering i efterhand av hela programmet skall senast den 31 december 2015 genomföras av kommissionen med bistånd av externa experter, för att bedöma inverkan av programmets mål och det europeiska mervärdet. Kommissionen skall överlämna expertutlåtandet till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.
4. Genomförandet av de enskilda avsnitten i programmet, inklusive redogörelsen för resultat och dialogen om framtida prioriteringar, skall också diskuteras i forumet om genomförandet av den socialpolitiska agendan.
Artikel 20
Ikraftträdande
Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Utfärdad i Strasbourg den 24 oktober 2006.
På Europaparlamentets vägnar
J. BORRELL FONTELLES
Ordförande
På rådets vägnar
P. LEHTOMÄKI
Ordförande
(1) EUT C 255, 14.10.2005, s. 67.
(2) EUT C 164, 5.7.2005, s. 48.
(3) Europaparlamentets yttrande av den 6 september 2005 (EUT C 193 E, 17.8.2006, s. 99), rådets gemensamma ståndpunkt av den 18 juli 2006 (EUT C 238 E, 3.10.2006, s. 31) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 27 september 2006 (ännu ej offentliggjord i EUT).
(4) EGT L 303, 2.12.2000, s. 23.
(5) EGT L 17, 19.1.2001, s. 22. Beslutet ändrat genom beslut nr 1554/2005/EG (EUT L 255, 30.9.2005, s. 9).
(6) EGT L 10, 12.1.2002, s. 1. Beslutet senast ändrat genom beslut nr 786/2004/EG (EUT L 138, 30.4.2004, s. 7).
(7) EGT L 170, 29.6.2002, s. 1. Beslutet ändrat genom beslut nr 786/2004/EG.
(8) EUT L 157, 30.4.2004, s. 18. Beslutet ändrat genom beslut nr 1554/2005/EG.
(9) EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.
(10) EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.
(11) EUT L 373, 21.12.2004, s. 37.
(12) EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.
(13) EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).
(14) EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.
(15) EGT L 357, 31.12.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1248/2006 (EUT L 227, 19.8.2006, s. 3).
(16) Detta belopp grundar sig på 2004 års siffror och skall anpassas tekniskt med hänsyn till inflationen.
(17) EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.
(18) EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.
(19) EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.